VII. SALTKíRAIiAK. 295 VII. ITOKrtK. 



Az ejjtu oly szcp, iiiiiit crdcl'ics faj iiikalili a dclilili nszeklifii tahilliatu, lialiar általános rltcrjtMk'se 

 8v(-'(l- L'S Augolor«zá,L;ig is tcrjrd : nálunk w^y, latszik, olyan cltiTJedcst nnitat, mint [''rani-ziaurszaLílian, hol 

 Simon szerint az ejszakibli részekben ritka, a deliekben közönséges. Náluuk tavaszkor es őszkor is eli'ifordul. 

 Többes számiban tavaszkor találtam Zomborban a temetők márvány sirkövein, hol a kereszthónaljakba 

 szövé kis burkait s igen jó egyetértésben látszott lenni a kis Paederus longipenuissel, melylyel a színezet 

 hasonlatossága alapján niimieri viszonyban all. Vadász;itát a, sírkövek veri'ifenyes oldalán, a nap hevében 

 űzte s a függőleges, tiikörsima lapokon gyorsan es biztosan futkározott ; a veszedilcm eliil egy szökéssel 

 leejti magát a fülje, hogy rövid időn ismét visszatérjen. Balaton-Fiireden egy elhasitott mezsgekö repedé- 

 sében találtam. Budapesten gyűjtötte Pávkl. 



sPEe. e. KAJ. SALTICUS SIMONIS, n. sp. SDION SZ. simüns scn. 



(Simun .Ji'DÖ liiix's fraucziii Araiicdlogiis tisztt'li'téri.'.) 



(VIII. tábla, IS.j, ,( szmuállás, h a '^ zárja, i- a .-f taiioyatója, il méi'ték, ISO, o nagyítva, ISV, tcnii. uaiívs., Iss íVj crüseii ua^yitva.) 



¥ Előteste liariia, különösen a szemterese sotet. A vegtest vege liarna, elején ket világos, kissé 

 idlolyo >v szerű ágas rajz; hasa szennyes l)arnás, világosodi'), a foiKJktól kezdve egy liarna hosszcsik indul, 

 mely jóval a légzörés előtt eleiiyt'szik ; lábai barn;issárgák, kissé elmosódó barnás hosszcsikokkal : az első 

 par másodvegize tisztaljarua. 



A fejmell fejeresze hirtelenül es koczkaszerűeu a keskenyedő mellresz felibe emelkedik ; az egész 

 felület véghetetlen finoman szemeses-ránezos. A mellvert igen keskeny, nem képez külön lemezét, barna. 

 A rágok sötétbarnák, vaskosak, oly hosszuk, mint az első lábpár másodvegize ; oldalról tekintve tövükkel 

 terdszerűeu kiállva, végok kissé előre irányozott. Az állkapcsok keskenyek, barnák, kissé egymásra hajlók ; 

 az alajk szennyes barna., elöl elkerekitett, széles. A tapogató barna, végize hosszú, lapított, felülről tekintve 

 keskenyen kauálalaku. A lábak karcsuk : az első pár szárán, alul, négy pár hosszú, megfekvö tüske, niásod- 

 vegizen ket pár tüske. A vegtest hosszúkás, hengerded. 



Az als('i sor két kcizepső szeme nagy, nem érintkezik egymással es zöld tűzben ragyog, a két oldal- 

 szem sokkal kisebb s a középsi'lktöl felátmerc'inyi távolságra áll; a második sor ket szeme igen apró s köze- 

 lebbre esik az alsó, mint a h;itsi') sorhoz : a harmadik sor ket szeme nem kiselib az alsó sor oldalszemeinel. 

 egészen oldalra uez, távolablira esik egymristi')l, mint a második sor szeme szinten egymástól s egyszersmind 

 valamivel távolabbra egymástól, mint a homlok szeletiil. 



A zár egy szivalaku terese, melyet egy keskeny osztólemez ket felre elválaszt ; a felek alig vala- 

 micskét bemelyedők. 



Mertekek: +' Torzs C.-.") ";„, eblail 



fejmell r! » 



1 labpar l'íl » 



11 » '!• 



III .. l-l» 



1\ II (ÍM II 



f Igen sötétbarna ; vegteste elején egy /-^ szerű rajznak alig nyoma lathatí) ; a, ket hátsó lábpár 

 tiszta barna, a második pár sárgás, az els/inek czombjaes másoilvegize barna., szára, térde es elsővegize sárga. 

 A rágok vízszintesen fekvíik, vizirányosan előrenyújtottak, barnák, lU'mi gyenge bronz zománczczal, felül 

 laposak, belső-alsó elükön 9 nagyobb es nehany kisebb foggal fegy vérzettek ; csipő-korniuk liarna, hosszú, 

 karcsú, töven es hegyen kissé hajlott, tövetői sziimitva hosszának első harmadán egy befele-oldalt elágazó, 

 kissé elíire irányzott, gyilokszertí, karcsú fog all, mely egy őzagancs ágára emlékeztet. A tapogató karcsú, 

 vékony, barna ; szára kissé vastagod(i, külső oldahmak vegén egy erős körömmel fegyverzett ; a pikkely 

 kanálalaku, szőrös; nemzőszerve egy kissé kidagadó, hosszúkás, barna gyűjtőből ,ill. 



