VII. SALTIlilíADAt. 297 VII. rURClK. 



az elsrt (alsi'il Sdvtol : a liariiiailik sdi- két szt^iiic az alsn sm- (iMaUzcnifHel nein kisrhli s valaiuivfl tavo- 

 labra áll e,>;yin:istiil. mint az alsó sor kct nldalsZfUif szinten i-[j;yiii;istiil. 



A zár egy, a legzi'ires tVle szépen elkerekitett. lelkiii-ii. ti'nyes es terjedelmes liarna terese. 



Mertekek: i' Turz- T'i' '"/„, elilxil 



fejniell '.I II 



I lalijKír 'l'V u 



IV .1 (}■:.' .. 



d" Kisebb, karcsúbb : színezetbeu és a színezet változásában a uöstéuj't mindenben követi ; végteste 

 igen karcsú es igen tetemesen uyeregszerüen behorpasztott. Tapogatója egészen baruafekete. czombja elég 

 erős, térde a szárnál sokkal tetemesebb; pikkelye nagy. kan.-ilalaku, csúcsa fele kefeszerü. tömött, kurta 

 szőrözettél; nemzöszerve, oldalri'il tekintve, kiUoniisen liatnl. erősen kidagadn. sima, a jiikkely esucsa alatt 

 kissé nyerges, egészben egyszerű, s minden comjilicútiíit nelkub'K'i'i. 



Mertekek: r" Tcirzs :)-S — t\ '«,„ ebből 



í'ejmell -2-7 » 



I labpar 'l- d 



l\ .. .Vs 



E liangyaalaku kis es igen csinos p<'ik, leginkább tavaszi alak s deli jellegű. Tajiasztahisom 

 szerint kizárólagosan ven gyiuuolcsfák es régi karéik ekílli'i kirge aki szi'ivi fimnii burkait es fajtársaivá 

 telepeket alkot. Vadászatát a verőifenyeu iizve, iiilia a tart('izkodasi behebe/, kozid esői bokrok leveleire 

 is elteved. Kövek alatt csak egyszer tahiltam. 



Typiíais színezetű példányait csak az Ilink v;ir alatti gyümölcsösbíil, //. változatát ellenl)eu tölib 

 lielyrc'il ismerem, u. ni. : ,\patinb('>l, Pancsováról. ()rsov,-irol. Párádról (koNck alatt) es Budáról («Csillag- 

 völtrv« Muz. "v. : I',\via, ). 



(;kn. :\ NKM. EPIBLEIMUM. (Hentz). 



[a7:;J).r^aa = S~!et Já}.).(U = átvi-tű, f.'lvrtftt, Iciu.vujtiitt ; a iiiii/^MMnl, il.' (j^yszi'iMniiiil :i t,\]iiin- faj liíni(''iul; kiálló ráaóiról is,) 



S1//1. \s:'r>. Epihlciiiinii HiíNTZ 'idn Nmtli. Auíciie, Sjiid.» p. ill,S lail iiarteiu). 

 Viile : TiloiiF.i.i. "Oii pnr.i|i. Spiib'ivi. pa'^. 'ilo. 



A szenniegvszög — legakibb liaful - - magassfigániil szelesebb. .\ lábak szárai es niásodvégizei 

 legtöbbször fegyvertelenek. .V fejmell korulbelőil kétszer oly bosszú a milyen szeles; alacsony; közel egyenes 

 hátvonalu. .\z alsó szemsor szemei érintkeznek s a Imnilok szelet majdnem elérik. 



Eléggé karcsú, de nem liangyaalaku fajok, melyek a veWifenyt igen kedvelik s a falakat kiUcnnisen 

 keresik ; de fatörzsökön is előfordulnak. Kéreg alatt, résekben, kövek között telepszámra és módra szövik 

 finom burkaikat, a melyekben áttelelnek. 



Az elsc'i hibpiir bordás kcirme — az Epiblemum scenieunin;il — karcsú, kampója görVie, az egyik 

 körömfel sűrítbben a másik ritkábban bordTizott, a bnrdaziis t'gyeiietlen. lasd : 11. ktit. VI. tábla 14:!, c. 



SPEC. 1. FA.i. EPIBLEMUM S('ENI('r:\r. (Cr,.). SZÍNKSZ VET(")l'('>K. mimk.n wiüfspixni:. 



(scenieuiii =r: JHli-iirti, sziní'szi, - l'áiitó i'i tiliiiilicii «cniilissa lies»; itt az (.'•li^tmúilnil. a siir^;t'sf(n>;á<i-nll, 



Síjii. 17,"il, Aiiinciis m-iiiinis Ci.KiicK «Alan. Síicc.» pair. 117. 

 Viilc : Thühkli, «líciiiarks» ji. ;'(iO. 



í Elöteste fekete, egeszén ép állapotban sok fehér es kevés barmis pikkelyekkel borított, ntelyek 

 könnyű leválásuk folytán, külöubözi') m(')don lekopnak. ti)bbnyire ugy, lio,i,'.\ egy felier oldalszegelyt s azon- 

 kívül egy feber pontot a fejrész eleje közepén es ket fehér pontot a hiitsó sor ket szeme mögött képeznek. 



HthMAN írlTÚ : M.l,;V.\KOUSZ.Ui jM'iK-l-.irNÁ,IA. ill, UTJU HKlCM-iN : INliAKNS Sl'l.NN KN ■ F AlN A. 111- -lÖ 



