VII. SALTIGRADAE. 299 "^TI- HiíkAk. 



Is'iit^i'fin, i-nk'lyi reszt'klM'il : Kiili)/,s\;ui-ol, Szäsii-Ve.sszösröl, ^Iczii-Zalirol, H(i.ss;jUtL'lkt'röl, Pariijil- 

 ról, Szebeiiliiil (Sill es Bt-TfileitiT j^yüjtiMiiciiy) ; ma|;var iX'sZfklicil : 1 )iir()szli>n)l, Apatinl)i')l, Paláukáról, Pan- 

 (.■üováról, Tokajból, az Alwo-Hiimorlml : a m. uemz. uiuzeuiulutn Jjiulapeströl (Priviiklszky) , Uugvárról 

 (Vidra Ferdiuántl). 



SPEC. -J. FA.i. Erir.LEMl'M flNGULATUM. (P.vnz.). OVES V. gi h t k l w. 



(i-iutiulum = ilv ; ii véytfSt liaráutnh lajzuin'il.) 



■Si/ii. 17!-t7. Armiiii i-iiuinlnta Panzer «Fuuu. Ins. Genn.» ÍÜ. -J-'. 

 Viele : TlluRELL «Ixeuuiiks» pai;. olJt, :j(J7. 



? Az elolilii l'ajnal sokkal kisrlili. A tVjiiU'll iVlulete, jeleisen a iiR'Ilri'sz [likkcly/fte, szivai'ványosan. 

 de nein tTiisen fcnylö : a liátsi) szemek niii!j;i)tti lielini-pasztfis ~^ alakban l'elirr pikkelyekkel lioritott. 



A vegtest felületének alapsznie feluT, benne nelia egy, nelia ket, igen fsiiiDsau összel'utó, J\ szerű, 

 szépen l)arua jegy. Láliai sárgák : a negyedik pár szára és másodvegize töven jól kivehető sötétes gyűrűvel, 



A szemuégyszög eliil-liátul magasságánál szélesebb. 



A zár köldökszeruen kiemelkedő es egy egyszerű, kerekded kiv:ijást mutat. 



Mertekek : + Turzs ő '",;„ ebből 



i'ejmell ií"o d 



I lábiiár :!"8 u 



IV » 'í-i » 



^f Elííttem ismeretlen. 



Tart('izkodása es eletuKalja — iigy látszik — a megelőző fajéval azonos. 



]\[int kora tavaszi alakot, ke\es példány iitáu, csupiin csak lioroszloml ismerem. 



SPEC. 3.1 A.j. EPIBLEMUM TENEIÍUM. (C. K.i. TOPPE V. zweko w. 



(tciH'ium = zsc'Uge ; az alak jikziseiieiül.) 



Si/ii. IslU. CuUitthri-d tiiui-n C. KoLH «1>ÍL' Ai-ac-huideii'i XUI. p. l:i. 

 Viile ; Thurell «lleniaiks» p. '.'Mb. olJ7. 



^ Kicsiny. Az elő- es vegtest kissé szennyesfeber, pikkelyzete szmes zomanczu. Lábai barnák, 

 a hátsc) ket iiár térde legnagyobb részijén vikigos. 



A vegtest rajzok uelkül való. 



A rágok karcsnk, szejelágazók, lefele irányozottak s a fejmell feleboszszanak megfelelők. A tapo- 

 gató lieren<lezese legjobb megkulonl)óztetöje a fajnak. Terdize vastagságánál egy felszer hosszabb es 

 hosszabb a szárnál is; a szár külső) oMala csúcsán egy göcsszerű, tompa iludorodas latható: alulról 

 tekintve a szar vege melyen kivágott; pikkelye keskeny, kissé legorbiilő : nemzr)szerve egyszerű, elegge 

 kidagadó, elöl kissé lenyomott. 



Mertekek: -f Törzs '-l "%i ebbőil 



fejmell M » 



? Előttem ismeretlen. 



E fajnak csak egyetlen példányát ismerem Doroszlorol. ()uallosa-a nem kétséges, legalább Thoiíkli. 

 az idézett helyeken fajnak veszi, bár beismeri, hogy a nőstény ivarszerv sziiánt is alig különbözik az 

 E. cingulíitum nősténytől. 



