vir. SALTIGPiADAE. 



300 ■^^I• ÜGKl'lK. 



<ii-,N. 4. NIM. IIELIOPIIANIS. ('.. K. 



(/jXtOii = ^\;\\<, (f(l.lvo) = iV'ii.vlnii ; ;i friiyli'i tcstl'eliili'trril, | 



.Sí///. [S'S-'i. C. Kdcii in Henic-'li ScliiüTers « Deutsolil. Ins. p. 119, 1, ä. 

 Viile : Thorull «Ou Europ. Spid.» [) L'll. 



Az elsii li'ihpárok niásodvégizei tüskékkel fegyverzettek. A haniiadik szemsor ket szeme nem 

 áll távolai ibra a fejrész széleti'il, mint egj'mástól ; a szemnégyszög bátúl kevéssel szélesebb; az első (alsó) 

 sor szemei majdnem érintkezők, s a mélyen kivágott homlok szélét majdnem elérik. A fejmell szélessé- 

 génél kétszer hosszabb, kissé magasló; oldalról tekintve hátvonala hatiirozottan ívesen emelkedik. 



Apró, sötétszinü, de élénken fénylő alakok, a, melyek a veríifényt kedvelik, köveken, fatörzsökön 

 tart(')zkodnak, folytonosan szökdécselnek s telepszámra szövik zacsk('iikat, úgy kövek alá mint repedésekbe is. 



A bordás körmök -— a Heliophauns ciipreus I-ső lábpárján — karcsuk. kamp(ijuk horgos, fogacso- 

 lásuk kiilonbö/.íi ; az egyik köröintele rövidelil) cs síírülib, bisd : 11. kot. VI. tábla I 'l 'l-, //. 



SPEC. 1. i'A.i. HKLlOl'llANnS CUPKEUS. (W.m.ck.I. hK/KS CSlLLAiil'uK. kcm-iíkku.; fi.immekspinnk 



((■Minciis r= rezes ; itt a féiiNlés iiiiiiőséííéről.) 



Síjii. ly.lii. ,l/-((//íi( riipivii Walciíenakr «Fiiuii. ruris» II, p. Üi-.j (s;ilt. ud part.). 

 ^'ide : Thükell «líeujarks» p. o!l!). 



? Előteste fekete alapon zöldes-rezes zománczn pikkelyekkel bontva (rendesen lekopt)tt) ; it lnitsó 

 szemek mögött egy haránt ^ vonal fehér pikkelyekből, a nyelecske felett szintén ily szinü, páros vonalka. 

 Vógtestének fehilete zöldt^s-rezes zománczu középtcrrel, niolylicn iv/, ingödrök állásának megfelelő négy fehér 

 foltocska, néha ^^ szerű voiialkit bitható, a vegtest olda.lailian egy íVher szakig, niely köröskörül fut. 

 A vegtest fehér rajzai kiilönbeu igen változók ; néha a fehér foltok enyeszők, sőt hi;inyza,na,k is. A lál)ak s 

 tapogatók kénsárgák, néha liarnássárgák ; néha a negyedik kibpár szára., belül, barna hosszcsikkal. 



A fejmell, felülrőil tekintve, majdnem párluiza.mos oldtibikkal, mellreszében alig tágult, elől elvá- 

 gott, hiitul elkerekitett ; oldalról tekintve, a nyelecsketöl ívesen emelkedik. A mellvért szélességénél kevéssel 

 hossza)))), kissé domljoru, l)arna-, sima. A rágok, oldalról tekintve, kissé hátnitoltak, ügy hogy a homlok 

 kiáll, majdnem hengeresek, ))!irnák, ti ttipogató végízénel valiinüvel hosszabbak. Az állkapcsok barnák, az 

 alajk elég széles, az állkapcsok felehosszát kissé felülmúlja. A tapogató sárga; szára és végíze mintegy össze- 

 forrotta.k s az érintkezés helye a legvastagal)!) ; a végiz tilig rovidebli mint ti térd és szár együttvéve. A lábak 

 elég vaskosak ; az első és második pár uiásodvégíze, alul, ket pár tüskevei, ugyané ptirok szártii, alul-kivül, 

 egy vagy két sertetüskével. A végtest hossztojásdad, módosan lapuló. 



Az első (alsó ) szemsor két középső szeme nagy, majdnem érintkezik ; oldalszemei ii közéjisőknek 

 alig egy harmadát érik el s kissé feltoltak, ugy, hogy a sor alsó vonala kihajló ; a második sor két 

 szeme igen kicsiny s alig eszrevehetőleg közelebbre esik az első mint a harniíidik sorhoz : a. harmadik 

 sor ket szeme az első sor oldíxlszemeinel nem kiseljb s valamivel távolahbra áll egymástól, mint az 

 első sor oldalszemei szintén egymástól. 



A zár egy vörös))arna., majdnem köridomu, kissé dondjonido terese, ii legzörés felöl egy haránt- 

 fekvő, keskeny, élénken bariiiisvörös, gviintásszerü ))etettel. 



Mertelvek : V Törzs (i >'% ebből 



fejmell -l-l » 



I liil)])ar '.Vl « 



W 1) l-ll .) 



