\II. -^ALTIilKiPAE. 303 VII. II«T!6K. 



E ni'inneli ('.livctlfii tájat mint ^y:lklll■i jclciisrLict u,L;y:ni. dr csak liariiniiidiiak isiiifvrin : ITilieii, de 

 lelmUiitt loiiili alatt is cliil'orilul s u.ht liitszik. l]<i,L;y a/. :irnyfkiit keresi. 



A l)(>r(l;isköi<'>iii — a ]!a.llus (lepressns 1 -s(") bilipárjáii — karcsú, módusan kam]H'>s : az e,t;yik fele 

 bordutlan, a iiiasik e'n eiietleii, aiirct f'ogacsokkal. l;isd : TT. ki'it. YT. tnlila, 14.") c 



SPEC. 1. FA.T. r.ALLT'S PEPRESSUS. (Walck.I. LAPOS, DOCZOCW »PóTv'. flache trollspinxe. 



((lc|a'i'ssii!; r= Ifiiyomott ; az alakról.) 



Si/ii. l.'^^í. Annini ihprr.sHii Wai.ckenaf.r «Faun. Tai-is» IT. p. 2i:2 | '^ 1. 



Vidc : TnoUFi.i, «licinaiks» p. :i7n. 



? Elöteste fekete, megfekyö, sárgás szöríízettel, mely az alapszint nem fedi el. Yégteste szürkés 

 fuldiin vöröses barna rajzok:it mutat, ugy, lioi^y a. világos részek szíinisek. a sötétek kopaszok : a vertest 

 hossza közepe táján ket nauyolili. sötétes folt, ez alatt -^ — szerűen kil^anyarsö ;i,tírajz : az oldalakba resiin- 

 tös csikocskák hatolnak: hasfele liarnásviiros, szerfelett apró, j;yer szőrözettél. A tapoi;ati'i czoiiibja es térde 

 barna, szára es vegize vilá<Tos sárgás. Az elsí'i lábpár szára és czomlija vastagodott, legnagyoVili részben 

 barna, a végizek világos sárgák : a t<ibbi lábpar sárga, az izek végei barna gyüríifoltokkal. 



A fejmell lapos, majdnem ni'gysziigletes, mellreszel)en alig keveset tiigult : oldalri'il tekintve, hát- 

 vonala igen lapos-ives. A mellvért tojrisikad. barna. A rágok kurtiik. olilalvíM tekintve, a hondok alá tolot- 

 tak s kisHé az állkapcsokra csapottak, barnák. Az állkapcsok s:irg;ik. elég szélesek; az alajk barna, maj(hiem 

 háromszögletes. A tapogató szára nem hosszalib a térdnél, vegize es szára kissé vastagodottak : a vegize 

 bőven oly hosszú, mint a térd és szár együttvéve. A lábak nividek es vaskosak, különösen a czombok fej- 

 lettek ; az első pár különösen kivastagodott. .\z első) lábpár másodvégizéu, alul, két pár — kivastagodott 

 szárán, alul, szintén két pár tüske, az utóbbi sok szőir köze felig rejtve: a második pár sz;irán, alul, a belső) 

 oldalon, két tüske áll ; a többi lábpár fegyvertelen. 



A végtest szélességénél hosszabb, lelapított, elől keskenyebb, mint hosszának második harmadrdian. 



Az alsó szemsor ket középsői szeme nagy, nem érintkezői es szi'p ziildes szinben jiltszik ; e sor ket 

 oldalszeme alig egy harmaila a középsőnek s valamivel t;ivolabbra ;ill a kcizépsőktőil, mint ezek egymástól, a 

 sor alsó vonala kihajbi : a második sor ket szeme picziny s ketszernél is nagyobb távolságra áll a hátsó 

 sortól, mint az alsó sor oldaiszemeitőil. A harmadik sor ket szeme valamivel nagyobb az alsó sor oldal- 

 szemeinel. 



A z;u' egy lencsealaku, lnniiurfi terese, mely a, b'gzőirés feb'll egy b aránt fekvői . jiálczikí'iszerü 



lemezbe iltkőizik. 



Mertekek: í Törzs 4-4 '"/„, ebből 



fejmell 1"!^ » 



I lábpár -■•"> i> 



1\ 1. ?. » 



cf Ivurtább; rövidelib végtesttel, egészen sötétszíuű. Az első lábpár aránylag roppantul fejlett, vas- 

 kos, sötétbarna ; végízei sárgák ; a többi lábpár baruássárga, sötét gyürüfolttal. A fejmell felülete durván 

 szemcsés. Tapogatója végig barna, czombja nem vastagodott : térde vastagságánál nem hosszabb, szára igen 

 kicsiny, hosszánál kétszer vastagabb ; pikki'lye hosszú, keskeny, módosan szőirös ; nemzőszerve egyszerű: 

 oldalról tekintve tciven jobban mint vegén kidagadó. 



:\rertekek: '-f Törzs ■'<■'> "% ebbőd 



fejnu'll 1'7 II 



Mint tavaszi és nyári alak nem ritka : ismerem erdélyi részekből: Kolozsvárról. Tm-dáról iTordai 

 hasadék): magyar részekből: i)oroszlór(il, Apatinból, Pakinkáról, l'ancsováról, Tokajb('il, líakamazrol, 

 Székes-Eehervárról, Budapestről (Miiz. gy. Erivaldszky), Nagy-^■.■ira(lrol (Mii/,, gy. Mocsáry). 



