VII. SALTIGHADAE. 305 VII. ÜOltóK. 



nii.uysiÍLianak s aimyirii reltultak, linK.y ii sor alwo vonala erősen, felsője nKulosau kiliajló ; a második sor ket 

 szeme ajiri) s annvira :ill a/, als('), minta hátsó sortol: a liarmailik sor ket szeme akkora, mintáz alsó sor 

 oldalszeme s alip: áll távolalibra egymiistól, mint az alwi) sor oldalszeme szinten egymást('>l ; de sokkal tiívo- 

 lahlira egj'mástól, mint a homlok (fej) szélétől. 



A zár egy köldökszerü emelkedés, mely közepén legsötetelih hania s itt egy, szélességénél hosszahli. 

 egyenetlen szelü nyílást mutat. 



Mértekek: ? Törzs li' "'/„, ehhől 



fejmell í''> » 



I lálipár 7 i> 



IV .) S-8 » 



(legnagyobb példány). 

 d" Kisebb, karesnbb, a nőstényhez hasonló színezetű; a vegtest rajza azonban élesebb, közepén 

 yV szerű barna ágrajzokkal, a melyek egy közös szárból indulnak. A tapogató kurta; pikkelye, felülről 

 tekintve, szélesen szivalaku; szára rövidebb a térdnél s kiUs(i oldabibol egy ercis, maeskakörömalaku, haj- 

 lású és élű, előre is befele irányozott, sötetliarna kormot bocsát, melynek esuesa ket tompa nyujtvány köze 

 esik, a mely a nemzőszerv tövebői indul; a nemzöszerv, oldalról tekintve, kucsma-alaku . jol kiálló 



barnássárga. ,.,,,., - , , , 



:\Iertekek : ^ Torzs / '"/„, ebből 



fejmell '■'>''■'< II 



I labpar -"<"7 « 



IV .) 5-9 II 



Nyári alak, mely a. regi. beba.niult palánkokat, kari'ikat es ezolo[i(.iket előszeretettel lakja; de régibb 

 erdövágások tönkéin is eliifovdul, a verőfeuyt keresi, iigyesen ugrik, messze lát s iinuiitalt színezetével 

 ügyesen kerüli ki a gyakorlott szem figyelmet. Mozgása gyors ; de sokszor meg-megáll, elötestevel ágasko- 

 dik s forogva szertenéz ; üldözés elől gyorsan s ügyesen menekül a deszkák közeibe, résekbe. 



Messze elterjedett faj, mely az elöhegységben is előfordul. 



Ismerem, erdélyi reszekluil : Sz:isz-Vesszősröl, Kolozsvárról, ^Iezö-Z;iliról, Olálifenesről, Bzelienből 

 (Sill es Bergleiter gyűjteménye) : magyar részekből : Doroszlóról, Apatinból, Pancsovári)l, Ogradena (Mra- 

 gonya-völgy vágásai), Alsó-Hámorból, Ungvárról (Muz. gy. Vidra Férd.) 



SPEC. 2. FA.T. MARPESSA ÜADIATA (Geube) CSÍKOS :\I. gestreifte m. 



(railinta =: sugaras, csikus; a lábak injiiáról.l 



.S'í/if. 18.Ö!). Alfiif: radiiitiis Gruke «Verz. iler Araclin. Kiir-, Liv- uud KstlihiiiilM' p. 171. (oTl. 

 1S61. — slriiiijiia Wkstkiní; «."^r. Suecice» p. ,5.51 

 1865. Eiiniihri>; nulinhi Óhlert «Araclmol. Stud.» p. 10. 

 1S67. — — Ohi.ert «Arau. der Pimv. Preusseii» p. KiL'. 



1871. Marjiissiií radiatiis Simdn «Révis. d'xAttides» p. l'I8. (ii. 



Vide : Thorei.l «Hemarks» p. 368, 375, i23, .580. 



(X, tábla, 211 a Ij nagyítva, 212 a <:f uagvitva, 213 a J záija, 214 a ■:/' taiiogatúja oldah.il, 21."i. u. a. uemzöszerve alulról.) 



? Alapszíne — első tekintetre — sárgás. Fejmelle fehéres-sárgás és vöröses pikkelyekkel elegye- 

 sen fedett ; vegteste sárgás, elején néha két enyésző, vöröses csíkkal (borszeszben a fejrész barnafekete, a 

 végtesten ket fekete liosszesik.) 



Var. </) A végtesten a két fekete hosszcsík enyészett, vagy egeszén hiányzik. 



Var. ,■;) A végtest két hosszcsíkja apró, rhombos foltokra szakadozott ( ? junior). 



Borszeszben a fekete fej mögött két világosodó folt látható. A lábak síirgák : fegyverzetok es serteik 

 liarna foltokból indulnak, e foltok néha enyésző csíkokká alakulnak. Az els('i lalipar vastagodott. 



HF.BMAS r,ir,,: MA.,YAB"KSZA.. n.K-FArNA.TA. 111. HKHMAN riTTO: T.NüAKNS SMNNKS rAlNA. 111. 3!' 



