10 



Blommar hela sommaren, från Juni ända till Oct. — F. Ö. är den ut- 

 bredd genom nästan hela Europa och i Persien, Abyssinien, Barbariet, 

 på Canariöarne (samt numera också i Amerika och Ostindien). 



Liknar Kamillblomman, men har en stark och obehaglig, nästan 

 stickande-syrlig lukt, isynnerhet blomstren, hvadan namnet Surtupp or 

 ra. ra. (och de äldsta botanisternas, såsom Brunfels', Cotula foetida). 

 Paddor lära tycka mycket om växten, så att de gerna gömma sig der- 

 under (Linnés Vestgöta-resa), men bin påstås icke kunna fördraga dess 

 lukt, och loppor sky örten enligt Loeselius, så att den möjligen kunde 

 användas till insektpulver. — Linné iakttog (se Flora Suecica) att 

 blomsterdisken stundom kan bära talrika mindre blomster. 



Enligt Linné, Wahlenbekg och Dybeck kallas Surkullan i Skåne 

 och södra Sverige i allm. Barbro och Ballensbro, hvilket skulle vara 

 detsamma som (samraandr.) den urgamla (och ännu skånska?) benäm- 

 ningen Balders-brå (o: Balders ögonbryn = solstrålarna), med hvilket 

 namn (Baldurs brå) både denna och "Matricaria maritima" ännu lärer 

 betecknas på Island. Fries (och Wahlenbekg tvekande) anser Balders- 

 brå vara Matricaria inodora (s. 16), och troligt synes att man under denna 

 benämning i forntiden inbegrep både sistnämnde växt och de hvitstrå- 

 liga Kullblommorna, då, enligt E.. Dybeck, Åkerkullan också kallas 

 "Balsebro" i södra Sverige. 



6. Aeliillea L. 



(Röllike-slägtet.) 



Blomstren strålblommiga; strålblommorna enradiga, 3 — 12, nästan 

 rundade (korta och breda). Blomholken m. e. m. klocklik eller ägg- 

 rund, tegellagd. Fästet kullrigt eller nästan plant (litet). Frukterna 

 vigglikt-omvändt-äggrunda, tvåeggadt-hoptryckta, vanligen utan hinnkrona. 



Mångåriga örter med små, hvita eller röda bioraster; diskblom- 

 morna hvita. 



a. A c hi lie a DC. (Millefoliura T.) Strålblommorna 5 — 3, kortare 

 än den ellipséidiskt-äggrunda blomholken. Fästet smalt. 



1. Tusenbladan eiier Röllekan 



(Achillea Millefoliura L ) 

 blir vanligen 10 — 15 tum, och har dubbelt eller tredubbelt parbladiga 

 och smalt delade blad och tät, nästan knipplik, månggrenig blomster- 

 vippa (hvadan växten på somliga orter kallas Tusengren). Den om- 

 växlar dock mycket; så växer en spensligare, sraåblomstrigare, nästan 

 borstbladig var. (A. setacea WK.) i Skåne och på Mälar-öarne, och på 

 Gotland och Öland blir örten icke sällan ulligt luden. Strålblommorna 



