14 



(då en strålblomma i sender bortryekes under det orden ja och nej, 

 eller får — inte, vexelvis yttras) är allmänt kändt. Hos FucHSius 

 (1542) heter växten Bellis major. 



9. Pyretltrunii Sm. 



Blomstren med enradiga (hvita) och korta strålblommor. Disk- 

 blommornas krona 5-tandad. Blomholken utbredt-skållik, tegellagd. Fä- 

 stet kuUrigt (litet). Frukterna nästan pelarlika, 4( — 5)-kantiga och 5 — 7- 

 ribbade, med mycket kort, naggad hinnkrona. 



1. Matramen 



(Pyrethrum Parthenium Sm. Matrlcaria Parthenium T.) 



En två- eller flerårig, fotshög eller högre, upprat ört med temli- 

 gen stora, parbladigt-delade blad, nästan äggrunda och inskurna små- 

 blad, och qvastvisa bioraster. Förekommer stundom utan strålblommor. 



Växer bäst vild på Bohusläns öar och klippskär; f. ö. på torra 

 ställen vid städer, byar och hus i Skåne och Blekinge, samt förvildad 

 upp till medlersta Sverige. Wahlberg upptäckte Matramen såsom vildt 

 växande vid Marstrand och Wahlenberg upptog den i sin Flora sue- 

 cica (1826). Blommar i Juli och Aug. — Utbredd genom nästan hela 

 Europa; i Caucasieu o. a. 



Matramen har en egendomligt aromatisk lukt, liknande Kamill- 

 blommans, men starkare, och besk, något äcklig smak. Kan användas 

 till pulver mot mask, och dess dekokt har ansetts verksam i flera kräm- 

 por. Odlas i trädgårdar (med dubbla blomster). — Växten anses vara 

 Plinii Parthenium, Dioscorides' itaQ&sviOV, så kallad emedan den bru- 

 kades i qvinnosjukdoraar, liksom den hos DoDONaeus (1616) heter Ma- 

 tricaria (neml. herba). 



IW. ]?Iatriearia L. 



(Sötblomslägtet.) 



Blomstren med enradiga (hvita) strålblommor; diskblommornas 

 krona 5-tandad, med trind pip. Blomholken något kuUrig eller slutli- 

 gen nästan plan, tegellagd; dess fjäll m. e. m. likstora, hinnkantade. 

 Fästet ägg- eller kägeliikt. Frukterna alla omvändt-kägellika, ensidigt- 

 3 — 5-ribbade, vanligen med mycket kort eller ingen hinnkrona. — Ett- 

 eller tvååriga örter med mjuka, dubbelt-parbladigt och smalt delade 

 blad och hvita strålblommor. 



a. Blomholken planare; fjällen alla nästan lika långa och bredt- 

 hinnkantade. Fästet slutligen nästan kägeliikt, alltid ihåligt. 



