20 



Växer på torr eller stenig mark, på åkerrenar (hvadan namnet), 

 ängar, dikeskanter, vid vägar och bebodda ställen. 



Utbr. genom nästan hela Europa (utom Grekland och Turkiet), i 

 Caucasien, Siberien. 



Blommar i Juli och Aug. (eller längre); mognar mot slutet Aug. 



Har stark, balsamisk, nästan kamferlik, lukt (hvadan den också, 

 såsom i Östergötland, kallas Däsmegräs) och beskt-aromatisk smak, 

 samt är bekant isynnerhet som maskmedel, hvadan den ock finnes på 

 apoteken (Summitates Tanaceti Pharm.). Reinfarn kallas växten redan 

 i den gamla örtboken Hortus sanitatis Mogunt. (1485). Den är teck- 

 nad i Til-Landz' Icones (1683), n. 95. 



13. CoUala L. 



Blomstren utan strålar, nästan skållikt plattade, deras kantblommor kronlösa; disk- 

 blommornas krona vingadt-platt, 4-tandad. Blomholken kullrig, tegellagd. Fästet glatt. 

 Frukterna platta, kantade, diskens smalare, kantens skaftade, alla utan hinnkrona. 



1. Cotula coronopifolia L. 



En ettårig, liten (3 — 6 tums), glatt ört med parflikiga och nedtill tandade, eller en- 

 dast tandade (eller helbräddade) blad och gula blomster. Krok upptäckte och samlade 

 den 1853 i Bohuslän nära Uddevalla (Kasens NabbI, men den larer nu, enligt hvad upp- 

 täckaren muntligen upplyst, der vara utgången. — F. ö. är dess utbredning mycket 

 spridd (Danmark, nordv. Tyskland, Holland, Spanien, Brasilien, Cap, N. Zeeland, Van- 

 Diemens-land). 



Anm. Hos de tre sista slägtena (Artemisia, Tanacetum, Cotula) 

 äro blomstren alltid strållösa. Frukten är utan eller nästan utan hinn- 

 krona (o: Artemisieae). 



4. GNAPHALIE.E. 

 Blomstren lik- eller olikblommiga, alltid strållösa. Fästet bart 

 eller nästan bart. Ståndarknapparna med två små bihang nedtill. Mär- 

 kena nästan som hos föregående flock. Frukten hårkrönt eller skallig. 

 — Bladen vexelvisa, hela och smala. 



14. Antennaria G. 



Blomstren likbloramiga, enkönade, tvåbyggare (ena slaget egentl. 

 med sterilt-tvåkönade blommor); ståndarblommornas (de sterilt-tvåkönades) 

 krona rörlik, deras hår upptill nästan klubb-(antenn-)lika, spirblommor- 

 nas krona nästan trådlik, deras hår smala upptill. Bloraholken nästan 

 klock- eller skållik, mångradigt tegellagd, ra. e. m. torrhinnig. Fästet 

 kullrigt, bart. Frukterna trindt-aflånga, krönta med enradiga hår. 



Mångåriga, mindre örter med gyttrade, hvita, blekröda eller grå- 

 aktiga blomster, m. e. m. ludna eller ulliga blad. ^ 



