51 



Växer på leriga åkrar, gärden och odlade ställen, vid vägar och 

 diken, på grusplatser och hafsstränder (der den oravexlar med nästan 

 glatt holk och stundom ansetts vara S. maritimas L., hvilken dock 

 tillhör det sydligare Europa). Blommar i Juli, Aug. — Utom Sverige 

 i hela Europa, i Caucasien, vestra Siberien och (inkoml.) i norra Amerika. 



Genom sin starkt krypande rot (o: Sonch. repens Bauh.) blir Aker- 

 fiblan ett m. e. m. svårt ogräs. Den ökar sig också mycket med de 

 lätt kringblåsande "fröen". Både hästar och hornboskap äta gerna örten 

 och bien besöka dess blommor. Blomstren äro utmärkt solvändiga (L. 

 vestg.resa 207). — I Fuchsii Historia (1542) heter växten Hieracium majus. 



3. Kålfiblan 



(Sonchus oleraceus L.) 

 är ettårig, 1 — 2 fot hög, mycket mjölkig (o: Mjölktistel), och har 

 borst- eller uddtandade, nästan lyrlikt-parskurna eller hela, blad och blek- 

 gula, mindre (icke tumsbreda) blomster. 



Växer, såsom ett allmänt ogräs, mest på odlade ställen (hortorura 

 vitium iraprimis Pisorum : L.), men också på oodlad mark. Blommar 

 från slut. Juni till sent på hösten (icke sällan till Nov.), tålande en 

 lindrigare köld ( — 3°); mognar mest i Juli. — Utom Sverige utbr. ge- 

 nom hela Europa och till nästan alla länder derutom, — en bland de 

 växter, som följa menniskan öfverallt. På Malta samlade förf. den i 

 Februari (blommande). 



Eärsk är Kålfiblan ett omtyckt foder; de späda bladen äro goda 

 till grönkål. — Blomstren öppnas (åtminstone i Aug.) mellan kl. 8|- och 

 11^ f. m. och slutas mellan kl. 12 och 1. — Förekommer redan i O. 

 Eudbeck d. ä. Vallis Jacobaea seu Jacobsdaahl, 1666 (en förteckning på 

 Jacobsdals, nu Ulriksdals, trädgårds växter), under benämningen Sonchus 

 laevis. Bildar två, lika allmänna, underarter, men hvilka mest upptagas 

 såsom egna arter: 



* Sonchus asper Vill. Bladen borsttandade. Frukterna släta. 



* S. laevis Vill. Bladen mjukt uddtandade. Frukterna knottriga. 



39. liactuca L. 



Blomstren med enkelt eller hyllelikt tegellagd, trind, slutligen nå- 

 got bukig holk (gula blommor). Frukterna sländlika, platt-kuUriga 

 (plan-convexa), med ribbade sidor, tvär spets och hårsraalt spröt; hår- 

 kronan mycket mjuk, rent hvit, lossnande. — Mång- eller tvååriga, 

 starkt-mjölkiga, småblomstriga, gulblommiga örter. 



a. Lactuca Cass. Blommorna 2 — 3-radiga, talrika. Holken 

 smal, oregelbundet-tegellagd. 



