57 



** Um beilat a. Blomholken jerant-tegellagd, dess inre blad bre- 

 dare, trubbiga. 



3. Nordnackeln 



(Hieracium boreale ¥r) 

 är vanligen 1 eller 1| aln hög och har lansettlika eller bredare blad, 

 hvilka äro glest (och smalt) tandade nedtill, rundad blomholkbas, och 

 saknar körtelhår. 



Växer i bergstrakter och på torra, skogiga ställen, sällsynt (vestra 

 Sverige, Gotland). Blommar i Aug., Sept. — Utom Sverige i Dan- 

 mark och södra Norge samt i vestra och medlersta Europa. 



Fries bestämde arten i sina Novitiae (I. 77) Florae suec, 1819: 

 H. (sabaudum) boreale. Hartman upptog den såsom sådan i sin 

 Handboks 3:dje upplaga (1838). 



* H. crocatum Fr. är temligea rikblommig och tätbladig, med svagt tandade, 

 lansettlika blad, stjernludna och svarthäriga blomsterskaft. Växer i fjelltrakterna. Om- 

 vexlar (särdeles i Lappland) med jemnbredt-lansettlika blad (isynnerhet de medlersta). 

 Blomholkens bas tvär. 



* H. corymbosum Fr. växer i några bergstrakter (Lappl., Helsingl.). Blomholken 

 glest-körtelhårig, med rundad bas. 



4. Flocknackeln 



(Hieracium urabellatum L.) 

 blir merendels omkring alnshög och har vanligen nästan enkel, rak och 

 stadig, tätbladig stjelk, smala och utstående blad, samt nästan fiockvisa, 

 temligen stora blomster med spärrad, glatt blomholk. Omvexlar med 

 tandade och helbrädd ade blad och bredbladigare, liten, 1 — 4-blorastrig 

 (sistn. varietet på mycket magra ställen, helst i södra Sverige). 



Växer på torra (och skogs- eller buskbeväxta) ängsbackar och be- 

 tesmarker, samt på steniga och sandiga ställen (allmän). Blommar från 

 slut. Juni till ini Sept.; mognar från slut. Juli. — Utbr. genom hela 

 Europa, Asien till Ostindien, Mongoliet och Karatschatka, samt i det 

 nordligare Amerika (Fr. ep.). 



Flocknackeln har temligen stark lukt. Med blommorna kan ylle 

 färgas vackert gult (L. sk. resa), isynnerhet om de kokas med aska. 

 Växten lärer i Skåne kallas Nolanabber. 



* H. aestivum Fr. har utstående-hårig stjelk, qvastvisa blomster, lansettlika 

 eller smalt lansettlika och spetsade blad med några glesa tänder (starkast vid basen). 

 Växer i Lappland. 



*** Tridentata. Blomholken jemnt-tegellagd, dess inre blad 

 smalare, spetsiga. 



