66 



terna trindt kantiga, ra. e. m. krökta och ribbade, skrynkliga på tvären, 

 utan spröt; fjäderkronan rent hvit, mjuk, lossnande, med icke iflätade, 

 nederst ringlikt sammanväxta strålar, några bland de yttre kortare och 

 nästan enkla. 



1. Bittermjölkan 



(Picris hieracioides L.). 



En nästan tvåårig, icke sällan 2 alnar hög, sträfhårig ört med 

 rak och stadig stjelk, nästan lansettlika, bugttandade, omkring tums- 

 breda blad och vippvisa, gula, tumsbreda blomster. 



Växer på torra åkerrenar, steniga backar bland buskar, helst på 

 sandig mark, i vestra och östra Skåne, Blommar från slutet på Juni 

 till Aug., stundom till Sept.; mognar i Aug. — Utbr. nästan hela 

 Europa undant. det nordligaste; i Caucasien, södra Siberien, på Canari- 

 öarne. 



Åå, lieoiitodon (L.) 



Blomstrens inre holkblad nästan enradiga och likstora, de yttre 

 tegellagda, olikstora, kortare och nästan hyllebildande. Fästet gropigt. 

 Frukterna något trinda, nästan jemnbreda men smalare upptill, utan 

 egentligt spröt, svagt striramiga och tvärskrynkliga; fjäderkronan var- 

 aktig, med fria, nedtill m. e. m, bredare strålar. — Gulbloramiga, mång- 

 åriga örter med smala stänglar, ra. e. m. pardelade blad och medelstora 

 blomster. 



a. Virea Ad. Fruktkronans strålar tvåradiga, de yttre kor- 

 tare, nästan enkla. 



1. Sträffiblan 



(Leontodon hispidus L.) 



är 6 — 10 tum hög och har enblomstrig, rak stängel, nästan lansettlika 

 (upptill bredare) blad och nära 1| tum bredt, guldgult bioraster. Före- 

 kommer både glatt (o: L. hastilis L.) och hårig (o: L. hispidus L.). 



Växer på torrare ängar, ängsbackar och skogs- eller buskbeväxta 

 betesmarker i södra och raedlersta Sverige (den glatta var. endast i 

 några fuktiga bokskogar i Skåne, Halland och Småland). Blommar från 

 medl. eller slut. Juni till ini Sept. — Utbr. genom Europa undant. det 

 allra nordligaste; i Caucasien. 



Öppnar blomstren mot kl. 4 f. ra. och sluter dem vanligen kl. 3 

 e. m., såsom redan Linné anmärker i sin skånska resa. Han upptäckte 

 växten (den håriga var.) som svensk i Wadstena klosters trädgård (en- 

 ligt hans uppsats i Vet. Ak. handl, 1741 och Gotlands-resan). 



