61) 



c. Hypochccris Less. Fruktkronan som hos föreg.; kantfruk- 

 terna utan spröt. 



3. Glattfiblan 



(Hypochseris glaLra L.) 



är ettårig, omkring 6 tura hög, nästan glatt och har smala, bugttan- 

 dade, något tjocka och mörkgröna blad, trind och smal holk och små 

 (knappt i tum breda) blomster. 



Växer på sandiga gärden och åkrar (särdeles råg-) i södra Sverige, 

 isynnerhet vid Skånes, Hallands och Blekinges kuster eller på deras 

 stränder. Blommar i Juni, Juli. Blomstren äro (enligt Wahlberg) 

 öppna endast till raiddagen. — Utbr. nästan hela Europa (undant. det 

 allra nordligaste), på Madeira och Azorerna, i Mindre Asien. På Si- 

 cilien samlade förf, den (mogen) i slut. Maj och börj. Juni. — Os- 

 BECK och Retzius anmärkte först Glattfiblan som svensk växt. 



Ordet Fibler (Fifi, Fifler) kommer enligt R. Dybeck från det is- 

 ländska fifl (^ narr, tok), "emedan det lätta fröfjunet likasom gyck- 

 lande flyger af och an i luften". 



5. HYOSERIDE/E. 

 Frukterna krönta med korta fjäll eller en tvär hinnkrona. Fä- 

 stet bart. 



46. Ciclioriuni L. 



Bloraholkens inre (8 — 10) blad enradiga, slutligen hårdnande, sam- 

 manväxande nederst och utbredda, de yttre (5) korta, slaka. Fästet 

 något hårigt. Frukterna omvändt-pyramidlika, fyrkantiga, krönta raed 

 talrika men små, aflånga fjäll. 



1. Yägvårdan 



(Cichorium Intybus L.). 



En tvä- eller mångårig, 1 till 2 alnar hög, upptill vippgrenig ört 

 med starkt rundsågade rotblad och stora (1| tum breda), platta blom- 

 ster med vackra, himmelsblå blommor (Skån. Blåbin ka). 



Växer vid vägar och åkrar, på grusställen i Skåne, på Oland och 

 Gotland (allmän) samt på ett par ställen i Småland. Linné anmärkte 

 den (1741) på Öland och Gotland, "jemte åkrarna" (uppsats, i Vet. Åk. 

 handl. s. å.). Odlas också i trädgårdar o. a. under benämningen Ci- 

 choria. Den odlade växten blir större. — Utbr. hela Europa (undant. 

 det nordligaste) och i Egypten, Barbariet, Caucasien, Siberien o. a. 



Blommar i Juli och Aug. Blomstren utgöra en verklig prydnad 

 för vägkanterna i nyssnämnde landskap under den tid pä dagen dä de 



