75 



lik) ved med (särdeles hos unga grenar) stor, mycket lätt märg, 2- 

 (stundora 3-)pariga blad med äggrunda eller nästan ovala småblad och 

 gulhvita blommor, som lukta starkt, nästan vämjeligt. Blomknippena 

 äro 4( — 5-)greniga, stora (handsbreda), mycket sammansatta och nästan 

 plana. Bären äro svarta eller svartröda, glänsande. 



Växer i skogslundar, men helst vid byar och gårdar (prope pagos 

 iraprimis luxuriat cum fimo laetatur : L. diss. Fruetus Suecici), i södra 

 Sverige och på Gotland, samt förvildad här och der i medlersta (i alle- 

 handa jordmån men älskar mest lera : L. cit. st.), — "ett hyddans träd, 

 men som också tager i besittning palatsets ruiner". — Blommar under 

 Juli. — Har mycket sällan hvita bär. Förekommer också (odlad) med 

 dubbelt-parbladiga blad och smala, inskurna småblad. Då bladen, om 

 våren, utvecklas, äro de nästan brunvioletta. — Utbr. genom hela Eu- 

 ropa (undant. det nordligaste), samt i Caucasien och" Algerien. 



Fläderbusken har en stark, obehaglig (narkotisk) lukt. Dess (sär- 

 deles rotens vårtiden) innerbark laxerar starkt och orsakar kräkning, är 

 verksam i vattusot; de späda (beska och skarpa) bladen purgera. Blom- 

 morna äro slemmigt-beska; friska laxera de lindrigt; torra (Flores Sam- 

 buci Pbarm.) utgöra de ett allmänt bekant svettmedel; destillerade 

 lemua de Flädervatten och Fläderspiritus. Bären äro syrligt.-söta och 

 ätliga, men i större mängd laxerande (Baccge Sambuci Pharm.); deras 

 utpressade och med socker (eller sirap) inkokade saft utgör "Flädermos 

 (Rob Sambuci)", som är ett ändå verksammare svettmedel än blom- 

 morna. Fläderbusken har sålunda goda läke-egenskaper och blir mången- 

 städes på landet nästan till universal-raedicin ("panacaea rusticorum"), 

 hvadan man ock (såsom i Skåne och Blekinge) "intill sednare tiden 

 ansett busken med en slags vördnad och att t. o. m. hysa en gudom- 

 lighet" ("Hyllfrun"). Bladen och qvistarne lära fördrifva råttor och 

 vägglöss, och kål, som piskas med fläderruskor, eller fruktträd, hvari så- 

 dana upphängas, skola bli fredade för larver och bladlöss. Med bären, 

 kokade i vatten med alun och litet spanskgröna, kan linne färgas mörk- 

 brunt. — Enligt Palmbergs Ortkrans har Flädern omkring 20 "bruk 

 och nyttigheter". Af densamma, säger han, "beredes många kosteliga 

 läkedomar, så att, snart sagt, ingen kranckhet finnes, til hvilken man 

 ej något medel får af thetta trä — — ". 



Fläderns utdunstuing (eller skugga) säges vara ohelsosam och dess 

 talrika blommor, hvilka icke sällan nästan täcka hela busken, sprida sin 

 egendomliga lukt t. o. m. på långt håll. På somliga ställen tror all- 

 mogen att den, som sofver under blommande Fläder, blir utsatt för 

 "Elfblåst", d. v. s. bekommer ett hvitt, nässelartadt utslag på kroppen 

 förenadt med hufvudvärk (Retzius). Bären skola döda höns, men blom- 



