81 



Dess vanligaste användande hos oss är likväl såsom skyddsnaedel mot 

 mal o. a. insekter. — Myskmadran är en bland våra få skuggväxter 

 och uppträder gerna sällskapligt; i tätare skogar eller lundar kläder 

 den icke sällan ensam marken med sina bladkretsar. Den upptages 

 redan såsom Asperula odorata (Möskia) i Frankenii Speculum, 1638 

 (och i Broraelii Chloris gothica, 1694). 



2. Färgmadran 



(Asperula tinctoria L.) 



är vanligen öfver fotshög, något slankig, och har smalt-jemnbreda blad, 

 4 — 6 i hvar krets (de öfversta motsatta och skärmlika), 3-grenadt vipp- 

 visa blommor (vanligen med 3-klufven krona) och glatta frukter. 



Växer på torra backar och hedar i södra och medlersta Sverige, 

 men spridd (Skåne, Öster- och Vestergötland o. s. v.) och sällsynt, 

 utom på Öland och Gotland, der den är ganska ymnig. Eedan Fui- 

 RÉN såg (1622) växten på Gotland. Linné anmärkte den både der 

 och på Öland (1742) "på torr och skarplerig jordmån", och lärde der 

 känna dess nytta som färggräs, enligt hans uppsats i Vet. Ak. handl. 

 s. å. Blommar i Juni och Juli. — Utbr. nästan hela Europa undant. 

 det nordligaste och Brittiska öarne, Portugal, Spanien, Grekland. 



Också Färgmadran svartnar då den torkas. Eoten är vackert röd 

 och färgar ylle m. m. nästan lika bra som kräpp. Den bör dertill 

 upptagas och användas vårtiden. Härvid kan man koka den i riktigt 

 surt dricka, hvari godset sedan lägges, hålles varmt och sköljes slutli- 

 gen i lut (Retz.). 



3. Craliuin L. 



(Mårornas slägte). 

 Foderbrämet otydligt (mycket litet och knappt tandadt). Kronan 

 hjullik. Stiften sammanväxta endast till omkring midten eller mindre. 

 Frukten ruudadt två- (stundom en-)knölig. 



a. Bredmåror (Platygalia). Mångåriga arter med täta, små, 

 håriga frukter (icke eller obetydligt större än blomkronan) och breda, 

 4 — 6-kretsiga blad. 



1. Myskmåran 



(Gailum triflorum Mchx.) 

 är slankig och snärjande, och har merendels talrika, omkring fots- eller 

 stundom nära alnslånga, särdeles vid lederna borsthåriga stjelkar, trub- 

 bigt-lansettlika men uddiga, hårkautade och på ryggnerven borstbesatta, 



Nyman. Sv. Fanerog. v 



