82 



klargröna blad, omkring 6 i hvar krets, och hvita eller grönaktiga blom- 

 mor, hvilka sitta nästan 3 och 3 på långa blad veckskaft (o: Treblom- 

 m å r a ). 



Växer i bergstrakter, helst vid skuggiga klippor, i Lappland (Lyck- 

 sele), Angermanl., Medelpad (två ställen), Helsingland och Verraland, säll- 

 synt. Blommar bäst i Juli och mognar i Ang. — Utom Sverige utbr. 

 i Norge, Ryssland (Petersburg, Moskwa), nordvestra och norra Amerika 

 (Unalaschka, Canada, Pensylvanien o. s. v.). 



Blir torr välluktande (nytorkad nästan som vanilj), nästan som 

 Myskmadran (med hvilken den har ett visst tycke), hvadan också Wah- 

 LENBERG (i Flora lapponica) kallade växten Galium siiaveolens, ett namn 

 som, ehuru yngre, är vida bättre än Michaux's (G. triflorum) emedan 

 det uttrycker en allmän, för arten utmärkande och egendomlig egenskap. 

 F. ö. tyckes den ha samma egenskaper som Myskmadran. 



Wahlenberg upptäckte (inom Skandinavien) Myskmåran i norska 

 Nordlanden och beskref den utförligt i sin Flora lapponica (1812). 

 Dessutom har han i Svensk Botanik (X), jemte Ltestadii vackra teck- 

 ning, meddelat intressanta anmärkningar rörande växtens historia. Lae- 

 STADrus anmärkte den först som svensk. 



2. Rundbladmåran 



(Galium rotundifoliiim L.) 

 har starkt krypande rot (rotstock), smala och slankiga, endast omkring 

 qvarterslånga, stjelkar och rundadt-äggrunda eller -elliptiska, kort- och 

 svagt-borstkantade, 3-nerviga blad, 4 i hvar krets, och hvita blommor 

 i klynnedelad vippa. 



Växer i torrare tallskogar på Gotland och Öland (sällsjmt). Blom- 

 mar i Juli, Aug. — Utom Sverige utbr. genom Europa undant. de an- 

 dra skandinaviska länderna samt Holland och Belgien, Sicilien, Grekland, 

 Kyssland; upptages ock för Canari- och Capwerds-öarne, Madeira. 



Upptäcktes (som svensk) på Gotland af Rosén och Myrin, på 

 Öland af Wallman och AHLaviST. 



3. Hvitmåran 



(Galium boreale L.) 



är vanligen fotshög eller högre (stundom nära alnshög), upprat, och har 

 rödaktig, grenig, garnsraal rot (rotstock), nästan lansettlika (vid basen 

 vanligen något bredare), trubbiga, 3-nerviga, omkring 2 linier breda blad, 

 mest 4 i kretsen, m. e. m. äggrunda eller omvändt-äggrunda skärm- 

 blad och hvita, något välluktande blommor, hvilka bilda en stor och 

 tätt sammansatt toppvippa. 



