166 



Uuder vårens vackraste tid, under dess sol och ljumma vindar, 

 utvecklar Théprisan sina blommor, hvilkas azur täflar med sommarhim- 

 melens. Kommer regn, lutar växten dera tills bättre väder inträdt, och 

 hos denna, liksom hos många andra, varar blomkronan blott en dag 

 sedan den utslagit. Théprisan uppträder vanligen sällskapligt. — Bladen 

 äro, såsom mindre beska, bättre till thé än Aren prisans; de böra då 

 behandlas såsom för samma ändamål Dostans (se sid. 133). De gamle 

 botanisterna (Bauhinus) benämnde växten, med hänsyn till bladens an- 

 tagna likhet med unga ekblad, Chamaedrys (spuria etc.), hvadau dess 

 artnamn. Häraf är Gamand er troligen en förvräng'ning. Örten är 

 tecknad redan i Til-Landz' Icones (1683). 



8. ÅreDprisan eiier Jordkrypan 



(Veronica offlcinalis L.) 

 är temligen kort och tätt hårig och har (såsom namnet antyder) kry- 

 pande, d. v. s. till marken tryckt, nedtill rotslående, vanligen 6 — 10 

 tum lång stjelk, omvändt-äggrunda eller nästan ovala, sågade, gråaktigt- 

 gröna blad och uppräta, 2 — 4 tura långa, vanligen täta och smala 

 (axlika) blomklasar, hvilka utgå från de medlersta bladvecken (stundom 

 en ensam toppklase). Blorakronan är liten, blekblå med mörkare ådror, 

 stundom köttröd eller hvit. Fröhuset omvändt-äggrundt-triangellikt, helt 

 eller bredt urnupet. 



Växer i skogar och skogskanter, på torrare (sandiga) skogsängar, 

 betesraarker och berg, allmän. Bildar ensam små mattor eller sällska- 

 par med Skeplingar, Måror, Lingon o. a. Blommar i Juni och Juli. 

 — Utbr. genom nästan hela Europa, samt i Caucasien, Siberien och 

 (inkoml.) i norra Amerika. 



Förekommer mindre, med endast 3 — 4 tums stjelk, och (i Ånger- 

 manland : Fristedt) med nästan glatta blad och endast tvåsidigt hårig 

 stjelk, — Blommorna bli stundom dubbla (Bärby ängar vid Gamla 

 Upsala : L.). 



Orten är något besk, lindrigt sammandragande, har fordom använts 

 såsom stärkande medel i några åkommor och fanns då på apoteken, 

 hvadan artnamnet. Den var Caraerarii Veronica, Bauhius Veronica mas 

 etc. Förr nyttjades den stundora såsom thé, i stället för kinesiskt, 

 hvarom Linné (i Flora lapponica): " — homines, qui proximo gradu 

 supra vulgus sapiunt — infusum — religiöse potant ioco theae; durum 

 sane succedaneum, et sapore diversissimum — ". 



**** Mångåriga. Blommorna i toppklase. Fröhuset mycket 

 platt. Fröen platta. (Acrobotryac perennes.) 



