169 



andra nästan parigt 5 — S-delade, med större midtflik; några skärmblad 

 smalt-lansettlika. Blommorna bilda axlika samlingar; kronan är mycket 

 liten, mörkblå. Fröhuset är bredt oravändt-hjertlikt. 



Växer på öppna backar och gärden, på mulliga klippor, i torra 

 skogskanter o. d. Blommar i April, Maj. — Förekommer stundom 

 (liten) med alla bladen hela (och smala). 



Utbr. genom Europa (undant. det allra nordligaste, Skottland, Ir- 

 land, Portugal, Sicilien, Grekland och Turkiet), samt i Caucasien, vestra 

 och södra Siberien. 



14. Trebladprisan 



(Veronica triphyllos L.) 

 är nästan upprat och vanligen enkel, mera sällan utstående-grenig, 3 — 6 

 tum hög, alldeles körtelhårig. Bladen äro något köttiga, de nedersta 

 äggrunda eller något hjertlika, de andra handlikt 3 — 5-delade med run- 

 dadt trubbiga flikar, den medlersta stor, omvändt-äggrund eller rundad; 

 några skärmblad äro små och hela. Blommorna bilda glesa klasar; 

 kronan är mörkblå. Fröhuset är rundadt-omvändt-hjertlikt, uppsvälldt. 

 Fröen äro kupiga. 



Växer på åkrar (isynnerhet sandiga) och åkerkanter, vid vägar 

 och byar i södra Sverige (särdeles Skåne och södra Halland) och på 

 Gotland. J. Leche upptäckte växten (som svensk) i Skåne, "på san- 

 dig jordmån bland säden vid Sandby i öfverflöd, eljest ock vid Öfveds- 

 kloster och Fågelsång" (Vet. Ak. handl. 1744). Blommar i Maj. — 

 Utbr. genom Europa (undant. det nordligaste, Skottland, Irland, Sicilien 

 och Grekland), samt i Caucasien, Mesopotamien, Turkomanien och Syrien. 



Eedan Bauhins Pinax (1671) upptager växten såsom Veronica 

 triphyllos (coerulea). 



****** Ettåriga. Blommorna ensamma i bladvecken, på långa, 

 slutligen nedåt krökta skaft. Fröhuset uppsvälldt. Fröen mycket ku- 

 piga, nästan skållika. (Omphalo sporre.) 



15. Ogräsprisan 



(Veronica agrestis L.) 

 är m. e. m. hårig, spenslig, vanligen omkring 5 — 6 tam, med långa, 

 utbredda och uppkrökta grenar, men blir stundom (såsom då den växer 

 bland andra växter) längre, upprätare och enklare. Bladen äro hjert- 

 likt äggrunda (de nedre) och äggrunda eller nästan elliptiska, glest men 

 temligen starkt sågade, de nedre motsatta, de andra vexelvisa. Blom- 

 kronan är liten, blekblä med mörkare strimmor (underfliken vanligen 



