212 



Murgrönans användning till spalier- och murbeklädnad är allmänt 

 bekant. Växten bildar en utmärkt tät och vacker väggklädsel, men ska- 

 dar genom den röta den åstadkommer om den får omedelbart stöda 

 sig mot väggen, då den ock gerna lösrycker rappningen. 



Redan de gamle botanisterna (t. ex. DoDONseus, 1616) kallade 

 växten Hedera Helix. 



Märkvärdig var den Murgröna, som omtalas i O. Eudbecks d. y. 

 "Exercitium academicum de Hedera" (1707) och växte på Halleberg i 

 Vestergötland. "Bland de skuggrika och höga träd, som pryda det- 

 samma, fanns en Hedera, som blifvit beryktad och ditlockat många be- 

 undrare från närgränsande landskap. Stödd på fyra stammar, uppsteg 

 den rakt till en höjd af 60 alnar! På samma berg, vid den sida som 

 vetter åt Venern, växte en annan dock ej lika stor". Sagde "excerci- 

 tiura" visar, i tvenne goda träsnitt, en blom- och en bladgreu från 

 denna Hedera (Holmströms upps. Bot. Not. 1849). Om samma Mur- 

 gröna meddelar Mathesius i Botan. Notiser för 1853 att den 1706 

 besöktes af Erik Benzelius, som, i sin på Linköpings Gymn.-bibliotek 

 förvarade reseberättelse, säger den vara "en af the härligaste trän jag 

 uthi verlden seet — växer upp uti 5 grenar och hvardera i aln vid 

 pass tjåcka, öfver 100 alnars höjd och nästan lika bredd", och att den 

 enligt en gammal anteckning "blef borttorkad uthi then starka vintern, 

 som begyntes Michelsmessodagen 1708 och framhärdade till Midfasto- 

 söndag 1709". — Under sin Olands-resa besökte Linné också den lilla 

 ön "Blåkulla" (Jungfrun) mellan Öland och Småland. På denna voro, 

 säger han, "lundarne så ihopvuxna att näpligen någon menniska utan 

 yx kunde penetrera, och det som sällsamt är ofta af sjelfva Hedera 

 arborea, som här öfverallt löper, så ihopflätad, som ärter af Snargräs". 

 Uetzius såg en gång i Skåne "ett helt bondehus med Murgröna så 

 öfverväxt, att icke ens skorstenarna syntes, utan man såg röken fram- 

 tränga utur sjelfva Murgrönan, som hade den kommit ur spetsen af en 

 grön backe". 



XXIX. UfflBELLAT^ 



(Flockblommiga.) 

 1. ORTHOSPERMJE 



(Rakfröiga.) 

 Fröhvitans buk (insida) plan eller något kullrig. 



