241 



toppflock och små 10 — 15-stråliga sidoflockar. Eoten är lång, sned 

 eller nästan vågrät, inuti hvitaktig, köttig, och luktar nästan som Pal- 

 sternacka eller svagt Libsticka (o: Slökesticka Fr.). Stjelken är rak, 

 trind, glest striramig, nedtill fingertjock. Bladen äro något glänsande, 

 småbladen smalt och spetsadt triangellikt-äggrunda med vigglik bas 

 (stundom nästan rutlika), nästan inskuret sågade och vanligen m. e. m. 

 parskurna. Storsvepets blad äro mest 3-delade, småsvepets hela och 

 nedvikta. Frukterna äro bredt äggrunda, omkring 3 linier långa och 

 2 linier breda. 



Växer i skogen Kolmordgn, bland klippor och stenar, helst vid 

 mossiga, skuggiga bergsidor. F. ö. utbr. Schweiz, Österrike (!), Tysk- 

 land, södra Frankrikes och norra Italiens berg, Ungern, Croatien, Sieben- 

 biirgen, södra Eyssland. 



Blommar i Juli, Aug.; mognar i Sept. 



Denna ansenliga och för sin oledade, piplikt ihåliga stjelk (hva- 

 dan vår benämning Pipfloka), sina slidlösa blad och ovanligt bildade 

 fruktåsar högst utmärkta Umbellat upptäcktes, som svensk, af Herrar 

 M. Floderus och W. Stenhammar (1853), hvarom Floderus meddelade 

 underrättelse i Botan. Notiser för samma år jemte beskrifning på växten. 

 Förf. till detta arbete besökte sedan (1856) densaramas växställe (nära 

 Marmorbruket) och beskref den efter de der tagna, lefvande, exemplaren 

 utförligt i Botan. Notiser för sagde år ("Pleurospermum austriacum ad 

 plantam suecicam, Ostrogothiae incolam, ideo a loco speciei maxime bo- 

 reali"). 



9'9. Coniiini L. 



Fodret otydligt. Kronbladen omvändt-äggruuda, urnupna med en 

 kort och trubbig invikt udd (hvita). Fruktåsarna kantadt-kölade, köl- 

 kanten rynkigt-naggad, slutligen kuutig; oljeränder inga^ — Storsvepen 

 åtminstone 5-bladiga, nedvikta; småsvepen 3( — 4)-bladiga, vända ensi- 

 digt utåt. 



1. Odörten 



(Conium maculatnm L.). 

 En tuårig, icke sällan 2 alnar hög ört med tapplik (eller stun- 

 dom grenig) rot, trind, glatt, mörkt-rödbrunt-fläckig och -punkterad, 

 upptill vanligen mycket grenig och bladig stjelk och dubbelt-parbladiga, 

 glänsande-glatta blad med parskurna småblad. Flockarna äro omkring 

 13-stråliga och 3 tum breda, vanligen talrika. Svepena korta, små- 

 svepebladen äggrundt-lansettlika. Frukterna äro rundadt-äggrunda. — 

 ' Roten är något köttig och hyser en skarp och besk mjölksaft. 



Ny mail. Sv. Fanerog. ■*■" 



