284 



(-rosor) och Tre mjölksgräs endast häntyda på växtens blomning 

 vid den tid då mjölken och smöret ökas. I Mora och Särna kallas 

 den Bäckblomma, i Orsa och Vestraanland enligt Dybeck Klåd- 

 blomster. Skabb-blomster emedan den anses orsaka klåda och skabb 

 då den handteras, i Småland Ka b ba lök (troligen af stjelkarnes kabb- 

 eller kubblikhet : Dybeck), i Vestergötland o. a. K ab blek a. 



Redan Bauhin kallade (1671) växten Caltha palustris (flore sim- 

 plici). Den är tecknad i Til-Landz' Icones (med nästan cirkelrunda blad). 



lO. Trollius L. 



Blombladen dels 10 — 15 (hos vår art) yttre, större och kronlika, 

 dels (8 — )9( — 12) mindre, nästan jemnsmala, nedtill skäliga (honing- 

 alstrande kronblad).' Fröhusen mänga, nästan trinda och raka. Fröen 

 kantigt ellipsoidiska, glänsande-släta. 



1. Bollblomstret 



(Trollius europaeus L.) 



En storblommig, mångårig, merendels omkring 10 — 15 tum hög 

 ört (omvexlai icke sällan större, men ock stundom lågväxt) med hand- 

 likt 5-delade blad, hvilkas flikar äro smalt-rutlika, 2 — 3-klufna och så- 

 gade. Roten är knippadt-trådig, svartaktig. Stjelken är än enkel och 

 1-blomraig, än har den en eller annan bar, 1-blomraig gren. Blom- 

 morna äro citrongula (endast "kronbladen" mörkgula), och deras blad 

 nästan klotlikt slutna, hvadan somliga bland växtens svenska namn (se 

 nedan). Honingsbladen äro nästan dubbelt kortare än de andra, breda 

 och skäliga, blombladen, men lika långa som ståndarne innan deras 

 knappar uppbrustit (sedan bli ståndarne längre). Fröen svarta. 



Växer på skogsängar, i lundar och hagar i nästan alla landskap 

 men i somliga allmän (t. ex. Lappland), i andra sällsynt eller enstaka. 

 — Utbr. hela Europa undant. Portugal, nästan hela Spanien, Grekland 

 och Turkiet; i Caucasien. 



Blommar från medl. Maj, Juni till börj. Juli, då den mognar. — 

 Omvexlar med mindre blommor. 



Örten är endast obetydligt skarp men ätes likväl icke af boska- 

 pen. Blomman har behaglig lukt och pryder mångenstädes på landet 

 stugornas väggar och golf på högtidsdagar. I Norrland bådar den 

 laxens ankomst, hvadan den der kallas Laxblomster. Annars har 

 växten sina olika benämningar mest med hänsyn till dess boll- eller 

 klotlika blommor, såsom Skån. Ängbollar, Smal. Ängknappar, 

 Vestg. o. a. Smörbollar, Ostg. BuUbloraster. I Jemtland kallas 

 den Valkullor (valar = de fjellsluttningar h varpå växten trifves sär- 



