337 



om ock teraligen ringa och oansenlig, vårens budbärare. Emellertid 

 ersattes icke sällan växtens litenhet genom dess ymnighet, så att den 

 kan alldeles kläda somliga ställen på de torraste, och magraste backar 

 och marker med sina hvita blommor. Mot natten och likaså under 

 regnväder lutar och slokar blomklasen för att skydda blommorna och 

 deras pollen (frömjöl). 



Lindblom lemnade i Botan, Notiser för 1839 en "Öfversigt af 

 Skandinaviens Draber", innehållande utförliga beskrifningar å dessa väx- 

 ter, deras utbredning och synonymi, och i Vet. Ak. bandi, för samma 

 år (tryckta 1841) en monografi öfver sagde växter. Sednare (Bot. 

 Not. 1841) meddelade han tillägg härtill. 



C) Skidans mellanvägg temligen smal. Rotämnet rygglagdt; 

 hjertbladen vikta tillbaka på tvären. 



34. Subularia L. 



Foderbladen nästan uppräta. Kronbladen hela (hvita). Märket 

 sittande, punktlikt. Skidan smalt och trubbigt oval, uppsvälld, obetyd- 

 ligt hoptryckt från sidorna (en riktigt mogen skida är i tvärsk. lika 

 bred som mellanväggen); skalen mycket kuUriga, nervlösa, längs raidten 

 veckade till en trubbig köl; rummen 4-fröiga. 



1. Sylörten 



(Subularia aquatita L ) 



En ettårig, liten, endast 1 eller knappt 2 tum hög ört (bland 

 de minsta i hela ordningen). Bladen äro syllika, icke sällan utkrökta, 

 alla samlade vid den tradiga, hvita roten. Stängeln (eller stänglarne) är 

 föga längre än bladen, nedkrökt eller uppstående, och bär en gles och 

 krokig klase med endast några fä och mycket små (| linie långa) 

 blommor; kronan obetydligt större än fodret. Skidorna äro nära 1| 

 linie långa. 



Växer på sandiga eller grusiga stränder (sötvattens-), i och vid 

 vattnet eller på ställen som tidtals stå under vatten, isynnerhet i skogs- 

 och bergstrakter. — Utbr. Skandinavien, medlersta Ryssland, Ungern, 

 Galizien, norra Tyskland, Belgien, Pyrenéerna, Brittanien; norra Amerika 

 (Maine). 



Blommar i Juli och Aug.; mognar i Aug. och Sept. — Under 

 vattnet blommar den väl men med slutna blommor (clandestiue). 



I sin Flora lapponica upptog Linné först Sylörten bland svenska 

 växter. I Flora suecica meddelar han åtskilligt rörande dess karakte- 

 ristik och slägtskapsförhållanden. 



Nyman. Sv. Fane,'i)g. 



23 



