386 



njurlika, mycket tunna, naggade blad, små (linielånga) örtartade, hel- 

 bräddade stipler, och teraligen små, citrongula, mörkbrunt ådriga, kort- 

 sporrade blommor på spensliga skaft, 2 eller 3 gånger längre än bla- 

 den, ur hvilkas veck de utgå. 



Växer på något skyddade, fuktiga ställen, såsom vid skuggiga 

 bäckar, i fjelltrakterna (allm.). — Utbr. nordligaste och medlersta Eu- 

 ropa, Pyrenéerna, Alperna, Karpaterna, Apenninerna, Sierra Nevada; 

 Caucasien, Siberien, Kamtschatka, (norra Amerika). 



Genom sina gula blommor utmärker sig Fjällviolen bland de när- 

 stående arterna. F. ö. är den icke den minst täcka i det täcka Viol- 

 slägtet och en bland prydnaderna i fjellens låga växttäcke. 



Eedan O, Rudbeck d. y. anmärkte växten (o: Viola alpina) un- 

 der sin Lapplands-resa (1695). Linné samlade den sedan under sin 

 lappska resa (1732) och beskref den i korthet i sin Flora lapponica. 

 Wahlenberg skildrade den sedan i sin. Wahlberg omtalade och Lse- 

 STADius tecknade den i Svensk Botanik. 



XLVII. DROSERÄCEiE. 



Fodret 5 deladt. Kronan 5-bladig. Ståndarne 5; knapparne upp- 

 bristande utåt. Fröhuset 1-ruramigt. 



1. Pariiassia L. 



Blomman med 5, kronbladen motsatta, stråligt-körtelkantade bi- 

 kronblad (honingsgömmen). Kronbladen tegeilagda i knoppen. Märken 

 4, utan stift. Fröhuset kort-4-skaligt. Fröen utan hvita. 



1. Slåtterblomman 



(Parnassia palustris L.). 

 En mångårig, omkring fotshög eller mindre, glatt, täck ört med 

 hjertlika, helbräddade, bågkrökt handnerviga, släta och något tjocka blad, 

 samt enkel, upprat, hvasskantig, 1-bladig stjelk, som uppbär en terali- 

 gen stor, hvit blomma. Kronbladen äro utbredda, intryckt- och genora- 

 skinligt-ådrade. Bikronbladen äro blekgröna, något köttiga, urnupna, 

 spadlika, upptill delade i omkring 10 till 15 strålar (hår), hvilka hvarje 

 sluta med en gulgrön, rund (hos de medlersta strålarne något spetsig) 

 körtel. Märkena äro små, rundade, knottriga. Fruktämnet är stort, 

 blekrödt med 4 mörkare ränder; fröhuset 4-kantigt-äggrundt. Fröen äro 

 små och smala och deras ytterhinna bildar ett slags hylle. 



