10 



med vördnad. För sina spärrade och med tornar väpnade grenar he- 

 ter det också (Skåne, Oland o. a.) Väretorn, Verrentorn, Vigel- 

 torn (isl. vigl, virrighet, oordning, med hänsyn till de åt alla håll 

 utspärrade grenarna), också Vägtorn. — Redan Bauhin benämnde 

 växten, för "bärens" laxerande egenskap, llhamnus catharticus. Vaucher 

 lärer iakttagit att bladen hos honbuskar äro mjuka och håriga, men 

 hos hanbuskar glatta och glänsande. 



LIII. SAXIFRAGAGE£. 



I. Saxi fråga L. 



(Bräck-slägtct). 

 Fodret 5-klufvet eller 5-deladt. Kronan 5-bladig. Ståndarne 10 

 (stundom 5); knapparna tvårummiga. Fröhuset 2-rummigt med fröfäste 

 i midten (på mellanväggen) och bristande med ett hål mellan de upp- 

 till hornlika skalen. 



1. Broskbräckan 



(Saxifraga eotjledon L.) 

 är mångårig, blir vanligen 10 — 15 tum hög, men icke sällan både 

 större (nära alnshög) och mindre (5 — 8 tum), m. e. m. tuvig med 

 stora blad-rosetter vid roten. Bladen äro tunglika, nästan broskartade, 

 med hvita och hårda, sågade kanter; tänderna ha en rund grop (por). 

 Eosettbladen äro icke sällan tumslånga. Blommorna äro rent hvita, 

 merendels ganska talrika, bildande en stor och rik, nästan ända till 

 marken grenig, vippa med nästan pyraraidlikt uppstående grenar. 



Växer på fuktiga fjellklippor i Lappland (Torneå-träsk, Qvickjock) 

 och i Jemtland vid Frostviken och Kallsjön. — Blommar i Aug. — 

 Utbr. Lappland, Jemtland, Norge, Island, Pyrenéerna, Schweiz' och norra 

 Italiens Alper. 



Såväl för sin rika blomning som sina vackra och egendomligt 

 bildade blad är denna art en prydnad för de lägre fjelltrakterna, — 

 en bland våra mest utmärkta fjellväxter; den är också en bland de 

 sällsyntare. Norrmännen kalla den Bergduk. Såsom Wahlenberg 

 anmärker (Fl. Lapp.), äro bladens egentliga kanter eller hela sågtänderna 

 icke broskartade, utan äro de sednare endast ofvan öfverdragna med 

 en slags hvitaktig (hårdare) bihud, hvilkeu är fästad i en grop på såg- 

 tandens midt och i omkretsen löser sig från dess massa, så att den 

 på hvar sågtand bildar liksom en hvitaktig droppe. Växten är en 



