55 



Filipendula betyder på trådar hängande och afser således rot- 

 knölarna. Under denna benämning förekommer Galtörten redan hos 

 DoDONaeus (1583); i Bauhins Pinax (1623) heter den Filipendula vul- 

 garis. Den är med sina rotknölar, "lika på trådar uppträdda ärter", 

 tecknad i Tillandz' Icones (1683). 



* Spirsea salicifolia L. Förv. här och der. Har lansettlika, stipellösa blad, 

 vippvisa blommor och 00-fröiga karpeller. 



2. POTENT I LLE^<:. 

 Frukt: små och 1-fröiga, köttiga eller torra, vanligen talrika och 

 flerkretsiga karpeller på ett mer eller mindre kullrigt fäste. Fröet nä- 

 stan alltid oravändt (rotämnet uppåt). 



^, Riibus L. 



Foderbrämet 5-deladt, skärmlöst; pipen bred, något skålig. Kro- 

 nan 5-bladig. Ståndarne talrika. Fruktfästet torrt, men karpellerna 

 köttiga (små stenbär), bildande ett slags sammansatt bär; stiftet m. e. 

 m. lateralt. — Buskar eller mångåriga örter. 



a) Buske. Fruktens "småbar" (de små stenbären) vidväxta 

 hvarandra, bildande ett skenbär, som lätt lossnar från fästet 

 (d: hallon). 



1. Hallonbusken 



(Rubiis idaeiis L) 

 blir vanligen mellan 1 och 2 alnar hög (stundom 3), och har uppräta, 

 trinda, borstlaggiga, mycket raergiga, tuåriga stammar, parbladiga blad 

 med uddblad, små och trådlika stipler och talrika, qvastlikt-vippvisa, 

 lutande blommor med små, nästan uppräta kronblad. Merendels äro 

 de nedre bladen (åtminstone de blomlösa årsskottens) tvåpariga och de 

 andra enpariga, men också icke sällan (särdeles på blomstammarna) alla 

 enpariga. Småbladen äro merendels tätt hvitludna på undersidan, 

 ojemnt-sågade; sidobladen m. e. m. äggrunda eller ovala; uddbladet är 

 vanligen något hjertlikt, stundom 3-flikigt; kronbladen äro hvita eller 

 något gulhvita, smala, kortare än foderbrämet. Frukterna äro röda, 

 stundom gulaktiga eller (mest i trädgårdar) hvita, välluktande och smak- 

 liga. Busken sprider sig mycket genom i marken krypande grenar. 

 Dessa bilda bladögon, hvilka utvecklas och erhålla sina egna rötter 

 våren derpå. De egentliga rötterna äro nästan vågräta och bilda nya 

 18 — 20 dagar före bladfallet (enligt Dir. Stenberg). 



