89 

 3. Luddtörnet 



(R«»8a villosa L.) 

 är eii vanligen lägre (icke sällein endast omkring alnshög), svart gre- 

 nig, gråaktig bnske med raka eller nästan raka taggar, dubbelsägade, 

 merendels på båda sidor tätliulna, m. e. m. skrynkliga blad och icke 

 sällan körtelborstiga nypon på körtelhåriga skaft. Foderbladen äro van- 

 ligen körtlade pä ryggen, merendels varaktiga. Kronbladen äro mindre 

 än hos Hundrosen och icke sällan (körtladt) sraåtandade i kanten. — 

 Utgör egentligen tre skilda arter: 



Rosa toraentosa Sm. Högre buske med starkare, till en del 

 något krökta taggar. Småbladen ovala eller äggrundt-lansettlika, van- 

 ligen gråludna och dessutom under körtlade (derigenom något välluk- 

 tande). Foderbladen vanligen mera parskurna och utstående eller ned- 

 vikta. Kronbladen helbräddade, blekare röda än hos de närstående ar- 

 terna (eller hvita). Nyponen vanligen ellipsoidiska (bredare eller sma- 

 lare), hårda (läderartade), glatta eller körtelhåriga, uppräta. — Växer 

 mest på ängsbackar o. d., särdeles i södra och sydvestra Sverige. — 

 Blommar i Juni eller Juli. — Oravexlar (i skugga) med tunnare, obe- 

 tydligt ludna blad (o. R. scabriuscula Sm.). — Utbr. nästan endast 

 norra och medlersta Europa, Brittanien. 



Rosa mollissima Fr. (B. villosa L. Fl. suec). Lägre buske 

 med smala, raka taggar. Småbladen rundade eller bredt ovala, mera 

 trubbigt och högt sågade, vanligen tätt (skrynkligt) gråludna och på 

 undre sidan körtlade. Foderbladen uppräta, sällan inskurna. Kron- 

 bladen icke sällan sraåtand^ide, purpurröda eller hvita. Nyponen klot- 

 runda, rajöliga (mjuka), merendels körtelhåriga, uppräta, tidiga (medl. 

 Sept.). — Växer på magra (grusiga) ängs- och betesmarker, vid vägar, 

 på backar o. a. torra ställen, till Helsingland och Jemtland (allm. åtra. 

 i södra och medlersta Sverige). — Blommar i Juni eller Juli. — Före- 

 kommer med mindre ludna, stundom (särdeles i kusttrakter) t. o. m. 

 glatta blad. — Utbr. Tyskland, Skandinavien, Island, Brittanien o. a. 



Rosa pomifera Herrm. Vanligen något högre, ett par alnars, 

 buske med raka taggar. Småbladen lansettlika, långt ovala eller sraalt- 

 elliptiska, temligen tunna, småludna särdeles på undre sidan, der de 

 liksom i kanten äro glest körtlade (något välluktande). Foderbladen 

 uppräta, mera bladlika. Kronbladen småtandade, purpurröda eller hvita. 

 Nyponen rundn, mjöligt köttiga (mjuka och saftiga), lutande, tätt och 

 något taggigt-körtelborstiga, glänsande mörkröda; de äro stora (i södra 

 Sverige som krikon) och mogna tidigt (Aug., Sept.). — Växer på backar 

 o. d., men mest vid städer, byar och gårdar, i södra och medlersta 

 Sverige (m. e. m. sälls.). Odlas i trädgårdar under namnet Apel- 



