162 



Men jag träffade sedan aldrig någon mera på något ställe. De hade 

 nu mistat sina blommor och höllo på att mogna frukten, men efter långt 

 sökande fann jag en blomma, hvilken var hvit och skapad som Lilje- 

 konvaljen, men hade 5 och spetsigare flikar". Det är väl detta exemplar, 

 som Linné låtit teckna i sin Flora Lapponica, der han också leranat 

 en beskrifning på växten. 



Sedan Linné sålunda upptäckt Luramerljungen, dröjde det ända till 

 1788 innan den återsågs. Då fann Liljeblad den i Torne-Lappmark. 

 SoLANDER anmärkte den på Pite-Lappraarks högsta fjellar. Wahlen- 

 BERG utsträckte artens område ännu längre och lemnade (i sin Flora 

 Lapponica) upplysningar om dess blad- och blombyggnad. 



j2. fflossriset 



(Cassiope hypnoides D. Don. — An«!i'omeda hypnoides L.) 

 är en mycket liten buske, delad i smala och endast 2 — 4 tura långa, 

 på marken utbredda grenar, hvilka äro klädda med tätt-vexelvisa, nål- 

 lika, omkring liniestora, nästan plana, rent gröna (vissa Polytrichum- 

 arters liknande) blad och bilda små mosslika mattor. Blomskaften, 

 hvilka utgå från grenspetsartie, äro nära i tum långa och bruna. Blom- 

 kronan är blekt-rosenröd (hvit med rödlett bräm), bredt klocklik. Fröen 

 aflånga. 



Växer på hård och torr mark i de högre fjellen. — Utbr. Norge, 

 norra Sverige, Lappland; Island, Grönland, nordligaste vestra Amerika. 



Också Mossriset är en bland de märkligaste nordiska växter och 

 särdeles utmärkt med sina små täcka, köttröda, klocklika blommor, 

 hvilka liksom hänga på mossa, d. v. s. på grenar, som icke illa likna 

 vissa Hypnura- eller snarare Polytrichura-arters (också vissa små Lyco- 

 podiers). Det bildar icke sällan breda mattor och är på torra och 

 magra marker en bland de vanligare växterna i fjellen. Rudbeck d. 

 y. upptäckte och lät måla den under sin lappska resa (1695); i hans 

 Index (1720) uppträder den första gången (o: Erica flore variegato 

 pendulo etc). Linné tecknar och beskrifver den kort i sin Flora Lap- 

 ponica. Wahlenberg belyser den också i sin och meddelar dessutom 

 sina iakttagelser om denna och de förestående Androraedernas (L.) 

 fruktbyggnad. 



5. MENZIESlEiE. 



Blommorna (hos våra) 5-taliga. Blomkronan lossnande, sambladig. 



Ståudarknapparne fastade vid eller under midten, utan bihang; rummen 



bristande i spetsen med ett hål, som nedåt på rummets utkant bildar 



en större eller mindre rerana. Frukten ett 2 — 5-rummigt fröhus, som 



