196 



blad (de nedersta icke sällan alldeles hjertlika) och hvitgrön, trubbkölad 

 (alltid ovingad) blomkalk med stor nöt. 



Växer på odlad mark (åkrar, trädgårdar o. s. v.), allmän. — 

 Blommar i Juli, Aug. — Utbr, hela Europa; Algerien, Canariöarne; 

 Caiicasien, Siberien, China, Ostindien, Japan; N. Amerika. — I södra 

 Europa, såsom på Sicilien, blommar Åkerbindan redan i Maj. 



Såsom ett allmänt åkerogräs, sprider denna art sina frön bland 

 säden och uppväxer helst med den och under dess skydd. Vanligen 

 stad na sedan de unga plantorna i växten för någon tid; de mest ut- 

 vecklade slingra sig kring sädesstråen för att komma upp i dagern. 

 Men merendels hinna blommorna knappt visa sig, förr än säden skares 

 och Åkerbindan med. Dock, dess stympade stjelkar utslå grenar och 

 de stånd, som förut tynade bland säden, kunna nu växa bättre och ut- 

 bilda sig samt äfven mogna sina frön; icke sällan rodna bladen här- 

 under eller bli brunaktiga. 



Akerbindans "frön" likna Bokhvetets både till utseende och smak 

 och äro användbara till mat, ehuru de för den besvärliga insamlingen 

 mest lemnas åt foglarne. De gamle botanisterna upptogo växten, för 

 dess slingrande natur, mest under benämningen Convolvulura (nigrura 

 Dod. 1583) eller Convolvulus (minor etc. Bauh. 1623), hvadan art- 

 namnet. 



b. Persicaria T. Ståndarne vanligen (5 eller) 6. Stiften 2 

 eller 3, m. e. m. sammanväxta. Fröhvitan hornartad. — 

 Mest ettåriga örter med tradig rot, vanligen grenig stjelk 

 och blommorna i ax. 



3. Rödknäan 



(Polygonuiu lapathifulium L.) 



har äggrundt-lansettlika, icke sällan mörkbrunt tecknade blad, nästan 

 glatta stipelslidor, täta, körtelknottriga blomax, dunkelt rödaktiga eller 

 blekgrönt-hvitgula, vanligen 6-ståndrade blommor och rundade nötter. 



Växer såsom ogräs på odlade ställen, vid vägar o. s. v., helst på 

 fuktig mark, allra.; på stränder o. d. — Blommar i (Juli,) Aug. till inpå 

 hösten. — Utbr. nästan hela Europa, Caucasien, Siberien; Orienten, 

 Ostindien, Cap, N. Holland; N. Amerika, Peru, Chili. — Varierar till 

 storlek (5 — 20 tum) o. s. v. Stjelken är icke sällan rödaktig. 



Rödknäan är en mycket sällskaplig växt, som icke sällan uppträder 

 så talrikt och växer så yppigt, att den med sina röda, greniga stjelkar 

 bildar liksom små skogar, hvilka ibland kunna bli besvärliga nog att 

 genomtränga. Den utbildas hastigt, men blomningen räcker länge, erae- 



