203 



uade snart (Tora. VIII) raed ord och bild närmare underrättelse om 

 denna märkliga nyhet för vår Flora. 



* ARISTOLOCHiACE^v. 



* A sa rum euiopöuum L. (Habselörten) lärer växt pä fitt par släilen i Skäne, 

 m«n icke varit sedd i sednare tider enligt Areschoiif^s Skåne-Flora. 



* Aristolochia Clematitis L. växer »om ogriis i trädgårdar vid Helsingborp; 

 och har växt pa. stadens fordiia vallar, dor den anmärktes af ForskÅhl (L. Faun. Suec.j. 



LXIX. SANTALÅCliE. 



1. Spindelörten 



(Thesiuni nlpiniim L.). 



Eti vanligen 4 — 6 tums, tuårig (enligt somliga mångårig, enligt 

 Whlnb. ettårig), glatt ört med smala stjelkar, jemnbreda, tjocka, under 

 kullriga (nästan halftrinda), nervlösa blad och klasvisa, små, invändigt 

 bvita, utvändigt grönaktiga blommor, hvar och en inom två mindre 

 skärmar på större skärmblad, så att blomman liksom sitter på dettas 

 bas. Blomkalken är trattlik med bredt, 5- (eller 4-)deladt bräm. Ståu- 

 darne äro 5 (eller 4) och uppkomma vid svalget. Märket är knopplikt. 

 Frukterna äro nötartade, runda, stora som senapskorn, krönta med det 

 varaktiga kalkbräraet. Ståndare och kalkflikar omvexla mellan 'S och 

 5, men vanligaste talet är 4, hvilket redan D:r Dan. Rolander anmärkt 

 (L. Fl. Suec). 



Växer på ängsbackar och steniga eller sandiga betesmarker i östra 

 Småland och Östergötlands närmaste delar; f. ö. endast på ett ställe i 

 Blekinge och på Öland. — Blommar i Juni, Juli. — Utbr. Europa 

 undant. det nordligaste och sydligaste, Brittanien och Ryssland. 



Spindelörtens artnamn (alpinum) har enligt Wahlenberg (Sv. 

 Bot.) afseende på att den egentligast tillhör de schweitziska s. k. Alp- 

 ungen, d. v. s. icke egentliga fjeil utan de betesmarker, som grunda 

 nästan hela den schweitziska boskapsskötseln. Hos oss är växtens bästa 

 hem det östra Småland, "der den i största mängd är utbredd efter de 

 högsta landtåsarne eller vattenskillnaderna, först vid Lenhofda, Notte- 



