296 



benämningen är Guckusko (Göksko), men i Dalarne lärer den vara 

 Lapphättor, på Gotland Ormskalle, i Östergötland (Liljebl.) Toffel- 

 blomma. 



Inplanterad i trädgård, skall växten der bibehålla sig ganska bra, 

 hvilket annars sällan bänder med Orchidéer. Enligt Swartz, som teck- 

 nat den i Svensk Botanik, kan den också utan svårighet odlas i rum. 

 För sådant ändamål inslår man en rottorfva, strax efter blomningen, i 

 en kruka eller låda med sandblandad jord och med stenar på botten. 

 I November sättes denna vid fenstret i ett lindrigt varmt rum och hålles 

 lagom fuktig. Det dröjer dä icke länge innan växten börjar skjuta 

 upp, och den blommar sedan snart. Under sommaren bör krukan eller 

 lådan nedsättas i jorden. 



2. VANDES. 

 Ståndarknappen locklik och lossnande. Pollenraassorna vaxartade, 

 släta, svansade. 



9, Calypso SIsb. 



Blomkalken med 5 blad lika, riktade uppåt och åt sidorna. Läp- 

 pen båtlik, under brämets spets kort-tvåuddig. Pelaren lång, med ett 

 kalkbladslikt, bakom vidväxt bihang. Pollenraassorna 4 (egentligen 2 

 tudelade). 



1. NorDa-blomman 



(Calypso borealis Slsb. — Cypripediura bulbosum L.). 



En liten men stor- och skönblommig ört med löklik, enbladig 

 stamknöl och enblommig, 3 — 5 tums stängel. Stamknölen är klädd 

 med en nästan flasklik, uppblåst och halft-genomskinlig slida. Bladet 

 utgår från den blommande lökknölens slida, på skaft knappt längre än 

 denna, och är äggrundt, nervigt med tvärådror, derigenom nästan ru- 

 tigt, och icke sällan fläckigt. Stängeln är omsluten med två eller tre 

 vida, halft-genomskinliga slidor. Blomman har ett skärmblad, som lik- 

 nar de öfre kalkbladen (men är mindre), hvilka äro spetsadt-jemnbreda, 

 något vridna, blekt purpurröda (violetta). Läppen är utvändigt något 

 mörkare än de andra kalkbladen; brämet äggrundt, ådrigt (Sw,), hvitt 

 och i spetsen rosenrödt (Whlnb.); nedom läppens (säckens) öppning en 

 guldgul pensel, mot hvilken ståndarknappen hvilar i början (Whlnb.). 

 Felaren är blekt rosenröd och liknar med sitt rundadt-ovala, tretandade, 

 kupiga bihang nästan en liten läpp, motsvarande den nedre. 



Växer sälls. på ängsbackar, i och vid lundar, eller vid bäckar, i 

 Lappland och Vesterbotten, nemligen på några ställen i Lule-Lapp- 



