298 



3. MALAXIDEiE. 

 Ståndarknappen fri. Pollenmassorna vaxartade, släta, svanslösa, 4, 

 parvisa. 



3. Corallorliiza Hall. 



Blomkalkens två yttre sidoblad riktade under läppen och omslutande 

 den något nedtill; det tredje och de två inre kalkbladen krökta öfver 

 pelaren. Läppen mycket grundt treflikig, nästan parallelogrammisk, ne- 

 derst sammanväxt och beklädd med kalkpipen, så att den upptill på 

 fruktämnet bildar en låg, sporrlik knöl (inväxt sporre). Pelaren jemn- 

 bred, krökt. Knappen hinnaktig, locklik och lossnande. Pollenmassorna 

 nästan klotrunda. 



1. Korallyxnet 



(Corallorliiza innata Br. — Ophrys Corallorhiza L.). 



En bladlös, blekt gulgrön ört med korallikt grenig, tandad (gre- 

 narna liksom in växta i hvarandra: L.), vågrätt utbredd rotstock (utan 

 rottrådar) och 5 — 8 tum hög, långt-slidad stängel, som slutar i en om- 

 kring 10( — 15-)blommig, upprat och axlik klase. Blommorna äro små 

 och ha små hinnaktiga, korta och breda, urnupna skärmar. Kalkbladen 

 äro gulgröna, tunna och genomskinliga. Läppen är något köttig, hvit, 

 nedtill mörkrödt tecknad, något spetsig eller tvärtrubbig och vanligen 

 intryckt med en liten uedvikt tand, vid basen uppkrökt och på hvar 

 sida inskuren till en trubbig, bred och kort, uppstående flik; mellan 

 dessa båda flikar är den uppsvälld till två nästan lansettlika, parallela, 

 låga knölar; kanten är något vågig och uppvikt. Pelaren är något 

 båglikt inkrökt. Fröhusen hänga. 



Växer i fuktig skogsmark, i skogskärr eller vid skuggiga sjösträn- 

 der, helst bland alar, icke allmän. — Blommar i Juni. — Utbr. norra 

 och medlersta Europa, Island, Skottland, norra och medlersta Italien 

 (Alperna, Apenninerna), Dalmatien, Ungern etc, södra och medlersta 

 Ryssland. 



Under benämningen Orobanche saramanslogo en del äldre botani- 

 ster denna och andra bladlösa örter (Lathrjea, Orobanche), hvarvid Korall- 

 yxnet kallades Orobanche radice coralloide (Bauh. 1623) ra. ra. I Eud- 

 beckarnes Campi Elysei (1701) upptages och tecknas växten såsom Oro- 

 banche Sueonum etc. Prof. L. Robergs Dissertation öm Gräsön i Ros- 

 lagen (1727) har öfver Korallyxnet ett rätt vackert träsnitt, på slut- 

 sidan "bifogadt af d. v. Studeranden P. Sandel såsom gratulationsgärd". 

 Linné såg Korallyxnet första gängen under sin Lapplands-resa, på 



