299 



Långön 3 mil från Piteå, der det växte mycket sparsamt under ea 

 gran. — Växtens rotstock luktar i torrt tillstånd som vanilj. 



■£. Stiimiia Echb. 



Kalkbladen utstående, läppen vänd uppåt, hel. Pelaren utdragen, 

 upptill kantad. Ståndarknappen locklik, lossnande. Pollenmassorna klot- 

 runda, två i hvart rum. 



1. Sturms-örten 



Sturmia Loeselii Rchb. — Ophrys Loeselii L.)- 

 En liten, äldre omkring 5 tums, stänglad, vanligen tvåbladig ört 

 med små gulaktiga blommor i mest 3 — 5-blommigt ax. Stängeln, som 

 är trekantig, beklädes nedtill af bladslidorna och utgår liksom de från den 

 slidade, löklika stamknölen. Bladen äro äggrundt-lansettlika eller ovala, 

 glänsande-gulgröna, tunna, relativt stora. Blommorna äro omkring 3 

 linier breda. Kalkens yttre blad äro jemnbreda, vridna, de inre tråd- 

 lika. Läppen är smalt-äggrund, trubbig, naggad (hel eller 3 — 5-tandad), 

 icke längre än de andra kalkbladen. Fruktämnet rakt. 



Växer i lösa, mossiga kärr, eller i mossar med gungdy, i Skåne, 

 Östergötland, Upland nära Björklinge kyrka (L.), på Gotland och Öland, 

 sällsynt. — Blommar i Juni, Juli. — Utbr. medlersta och norra Eu- 

 ropa, England, norra Italien, Ungern, södra Ryssland. 



Sturms-örten omtalas och tecknas först i Loeselii Flora Prussica 

 (1702), hvadan artnamnet. Enligt C. Hartman finnes den i Linnés 

 herbarium från Norvidsjön nära Björklinge kyrka i Upland, der den i 

 sednare tider icke varit sedd (om ens eftersökt), lika litet som vid 

 Hillebola, hvilket sednare är artens växställe i Linnés Flora Suec. (Ha- 

 bitat in Roslagia ad Hillebola. P. Loefling). På sistnämnde ställe 

 lärer endast Myggyxnet växa. Först i sednare tider lärde man känna 

 Sturrasörten såsom, en säkert inhemsk växt. Sålunda upptäcktes den af 

 J. P. Rosén på Gotland och J. Åkerman i Skåne. 



5. Ifffalaxis Sw. 



Kalkbladen utbredda; läppen vänd uppåt, hel och skälig. Pelaren 

 kort. Ståndarknappen varaktig ("nästan endast utgörande pelarens ur- 

 hålkade spets"). Pollenmassorna klubblikt-aflånga, parvis lagda på hvar- 

 andra, förenade medelst en gemensam, nästan rund hållare. — Stäng- 

 lade örter med slidad, löklik stamknöl och små men talrika, gul- eller 

 grönaktiga blommor i smalt ax. Fruktämnet rakt. 



