378 



Abyssitiien, Caucasien, Sibericn, N. Amerika, Nya Granada, (Chile, V. 

 Diemens land, N. Zeeland). 



För sin litenhet och skapnad erhåller denna och nästa art stun- 

 dom benämningen Vattenlins (o: Lens paliistris Cam.). Hos båda 

 har man, ehuru alltid sällan, iakttagit blommor äfven hos oss. — Då 

 växten blommar, märker man på bladets kant en liten ståndare med 

 en tvårummig eller två enruraraiga, hvitaktiga knappar; den följes snart 

 af en andra likadan, och båda utgå från en liten hinnaktig säck. Midt 

 emot dessa ståndare ser man vanligen spiran, hvars vårtiga och nästan 

 genomskinliga märke liknar en liten tratt; dock träffar man också "blad" 

 med endast ståndare eller spira (Yaucher). 



3. Knpiga Andmaten 



(Lemna gibha L.) 

 är endast något större än föregående art, bredt-omvändt-äggrund eller 

 rundadt-elliptisk, blekgrön eller något rödaktig, under dynlikt kullrig, 

 liksom svampigt uppsvälld och nästan genomskinlig af de stora glesa 

 cellerna. Förökas genom merendels en eller två nya stammar ("blad") 

 bredvid hvarandra, hvarigenom två eller flere sådana sammanhänga. 

 Har blott en rottråd och saknar nerver (spiralkärl). Ståndarsträngarne 

 äro bredast vid midten. Frukten lärer vara ett kringskuret, 3 — 7- 

 fröigt fröhus. 



Växer helst på stillastående och orenare vatten, såsom träsk, po- 

 lar och dammar, i södra och medlersta Sverige. — Blir stundom all- 

 deles rödaktig. — Utbr. genom Europa undant. Grekland, Turkiet; i 

 Caucasien, södra Siberien, Algerien, på Canariöarne, i N. Förenta Sta- 

 terna. 



Hvad vi sagt om den föregående artens blomning, gäller också i 

 allmänhet om blomningen hos denna, hvilken med sin mycket kuUriga 

 undersida är en ändå bättre Vattenlins än Mindre Andmaten. Nämnde 

 sidas celler innehålla mycket luft, hvarigenom de bli liksom simblåsor, 

 på hvilka den lilla växten flyter. 



4. Korsbladiga Andmaten 



(Lemna trisiilca L.) 

 har aflångt-lansettlikt, liniebred, tunn (på båda sidor nära plan), nästan 

 hinnaktig, klart mörkgrön, ennervig, något bugtbräddad stam, hvilken 

 nära midten åt båda sidor har en likadan och kort skaftad gren, så att 

 växten nästan ser ut som ett litet kors- eller spjutlikt blad; emedan 

 hvardera sidobladet (grenen) likaledes grenar sig korsvis och vanligen 

 qvarsitter ännu sedan de nya "bladen" utvecklat andra "blad", händer 



