381 



gånger mindre än hos Gäddnaten. — Växer i 8ar, bäckar och gropar, sälls. (Skåne, 

 Blekinge, Smaland, Halland, Vestergötland, Dalsland, Vermland). 



* Potamogeton coloratus Vahl liknar temligen föregående art, men har 

 större blad, alla kort skaftade, tunna (hinnaktiga) och tydligt nätådriga, i torrt tillstånd 

 än gröna än rödbruna; simbladen bredt-äggrunda, de andra ovala eller elliptiska; blom- 

 mor och frukter mycket små. — Växer endast i Skåne och på Gotland (sälls.). 



2. Rödnaten 



(Potamogeton rufescens Schrad.) 

 flyter med långt-spadlika eller utdraget- och trubbigt-ovala eller smal- 

 basigt-aflånga, omkring 3 tura länga och ^ tum breda, kort-skaftade, 

 än temligen läderartade än tunnare blad. Undervattensbladen iiro längre, 

 smalt- och utdraget-Iansettlika, trubbade, hinnaktiga, vanligen vågiga, 

 oskaftade; båda slagen blad äro tätt-nätådriga och de flytande rodna 

 gerna vid tolkning eller på grundt vatten. Stiplerna äro stora, men 

 vissna snart. Stjelken är trind, vanligen enkel. Axskaften äro smala 

 som stjelken, jemntjocka, omkring 2 tura långa. Blommorna rödaktiga. 

 Frukterna äro äggrunda och något spetsade, plattade, kölryggade, nära 

 dubbelt mindre än Gäddnatens. 



Växer i åar och bäckar, insjöar, dammar och diken. — Blommar 

 i Juli, Aug. — I raera rinnande vatten bli bladen smalare och mera 

 skaftade och icke sällan alla flytande. I fjelltrakter blir hela växten 

 dubbelt mindre, med smalt-lansettlika sirablad. — Utbr. norra och med- 

 lersta Europa, Brittanien, Island, Siberien. 



Redan Liljeblad anmärkte Eödnaten i Lappland och upptog den 

 i sin Floras andra uppl. (1798), ehuru såsom P. fluitans. Hartman 

 fann den 1813 i Kalls vattendrag i Jeratland (V. A. H. 1818), Fries 

 i Småland (Nov. 1819), Wahlenberg vid Upsala (Fl. Ups. 1820). 



* Potamogeton nigrescens Fr. har hinnaktiga, ovala, smalbasiga och långt 

 skaftade, nästan svartnande siniblad; på exemplar i Herb. Norm. äro alla bladen långt- 

 lanseltlika, m. e m. spetsade, de nedre oskaftade, de öfversta dels oskaftade dels temli- 

 gen kort skaftade. — Växer mycket sälls. i Lappland, Småland och Halland. 



* Potamogeton saliciiolius Wolfg. har ovala, trubbasiga, långt skaftade sim- 

 blad (hvilka vanligen saknas) och 3 — (i tum långa, omfattande, utdraget- och bredt- 

 lansettlika undervattensblad, — Växer sälls. i Lappland, Jemtland och Ångermanland. 



3. Gräsnaten 



(Potamogeton o-raiiiineus L.) 

 antingen flyter med vanligen nästan äggrunda eller bredbasigt ovala, 

 omkring 1 — 1| tum långa, slutligen tunnt-läderartadc, skaftade blad (o: 

 P. heterophyllus Schreb.), eller har endast undervattensblad, hvilka då 

 äro smalt-lansettlika, spetsade, oskaftade, hinnartade, slaka, mörkare och 

 mera brunaktiga, matta; pä blomlösa skott äro de nästan jeranbreda 



