386 



9. Uddnaten 



(Potamogeton niucronatus Schrad.) 

 har jemnbreda, nära | eller | linie breda och 1 — 1| tum långa, kort- 

 uddtrubbiga, 3- eller 5-nerviga, vanligen klart- och icke sällan glän- 

 sande gröna, vid basen tvåknöliga blad. Stiplerna äro fria i bladvecken. 

 Stjelken är något fyrkantigt sammantryckt (o: P. compressus Htn, Whlnb. 

 p. p.), endast i linie bred. Axen äro glest 4 — 6-blommiga, smala och 

 nästan trinda (cylindriska), ^ — | tum långa; skaftet, som är samman- 

 tryckt och upptill bredare, blir slutligen 2 eller 3 gånger längre än 

 axet. Frukterna äro snedt-ovala, kölryggade. 



Växer här och der eller temligen allmän i södra och medlersta 

 Sveriges insjöar, träsk och dammar, åar och bäckar. — Blommar bäst 

 i Juli. — Utbr. norra och medlersta Europa, Brittanien. 



Uddnaten har i våra flesta botanisters arbeten varit upptagen än 

 såsom tillhörande nästa art än såsom varietet under P. pusillus. Hart- 

 man upptog den först (Handb. 1820, 1849) såsom en egen art (P. 

 compressus). 



* Potamogeton obtusifolius M. K. (Trubbuaten) har nära liniebreda, 1 — 2 

 tum långa, vanligen trubbiga, icke sällan bninaktigt gröna, 3( — 5)-nerviga blad, hvilka 

 smalna smånigom mot den tvåknöliga basen; medelnerven är mycket starkare (bredare: 

 flera tätt närmade nerver) än de andra och mörk. Stiplerna äro fria i bladvecken. 

 Stjelken är nästan trådlik men hoptryckt (torr blir den likväl nära trind), endast 1/4 — 

 1/3 linie bred men temligen seg och vanligen mycket grenig. Axen äro tätt-6 — 10- 

 blommiga, nästan aflånga eller äggrundt-ovala, omkring 1/3 — 1/2 tum långa; skaftet 

 slutligen lika långt, jemntjockt, något plattadt. Frukterna äro snedt-elliptiska, kölryg- 

 gade. — Växer temligen sällsynt i södra och medlersta Sveriges insjöar, i Dalarne och 

 Ångermanland (Bjertrå socken). — Blommar i Juli, Aug. 



10. Smånaten 



(Potaniog^eton pusillus L.) 



är betydligt mindre och spensligare än de föregående arterna (ettårig?), 

 med endast i- — l linie breda blad och nästan tagelsmal, slankig stjelk. 

 Bladen äro jeransmala, uddspetsiga, 3( — l)-nerviga, ^ — | tum långa, 

 vid basen 1 — 2-knöliga; stiplerna fria i bladvecken. Stjelken är nästan 

 trind, endast lindrigt sammantryckt. Axen äro små, tätt-3 — 8-blora- 

 miga, yngre nästan ovala; skaftet är jeransmalt, något sammantryckt 

 (nästan trindt), vid mognaden två eller tre gånger längre än det då 

 nästan klotrunda, endast ärtstora axet. Frukterna äro snedt-ovala. 



Växer i sjöar, bäckar och andra, både stillastående och rinnande, 

 vatten, till ända upp i Ångermanland och Jemtland, allmännast i träsk, 

 diken och andra mindre vattensamlingar. — Blommar under nästan hela 

 sommaren. — Utbr. nästan hela Europa, Island, Caucasien, Siberien, 

 Barbariet, Abyssinien, Angola, Canariöarne, Madeira, (Cap, Brasilien). 



