395 



rotbladen, äro nedtill hvasst trekantiga och upptill nästan svärdlika 

 (o: Treegga, Kantgräs, Nerik. Svärdgräs eller Sparrgräs); de 

 nedre bladens slidor äro violettröda nedtill. Blomkloten äro åtskilda, 

 ståndarbloramornas mycket talrikare och mindre än spirblommornas samt 

 mera närmade till hvarandra. Märket är lansettlikt-jeranbredt. Fruktens 

 spröt är 3 eller 4 gånger kortare än kroppen. Fruktkloten äro större 

 än nötter och liksom taggiga genom spröteu (o: Igelkuoppar). 



Växer i åar, bäckar och diken, pä gyttjiga sjöstränder, vid träsk 

 och andra vattensamlingar, i södra och medlersta Sverige till Helsing- 

 land och upp i Dalarne (och på ett ställe i Ångermanland). — Blom- 

 mar i Juli, Aug. — Utbr. nästan hela Europa; Algerien, Caucasieo, 

 Siberien. 



Genom sina krypande och sega rötter binder Kantvassen och ger 

 stadga åt de dyiga ställen, der den bäst trifves. Men den uppgrundar 

 också lätt dammar och diken medelst sin starka rotbildning. — Enligt 

 Schnizleins undersökningar har växten i stjelk, blad och blomgrenar m. 

 m. talrika celler, som innehålla knippen af 20 — 30 kalkartade kristall- 

 nålar. — Redan i Bauhins Pinax (1623) upptages Kantvassen såsoai 

 Sparganium ramosum, och redan Bromelii Chloris Gothica (1694) åt- 

 skiljer denna och nästa art. 



2. Pölvassen 



(Sparganium siinplex Huds. — Sparganium erectura ^ L.) 



är också upprat och liknar till bladen Kantvassen, men blir endast om- 

 kring 10 eller 12 tum hög och enkel; dessutom är den smalbladigare 

 och mindre stadig än Kantvassen, med alla blomkloten under blomnin- 

 gen nästan lika stora; ståndarblomkloten endast 3 — 6. Märket är 

 jemnbredt och spetsadt. Fruktkloten äro mindre än Kantvassens, men 

 bilda mera "taggiga" Igelkuoppar; spröteu äro nemligen nästan lika 

 långa som sjelfva frukten. — Roten består af långa, hvita trådar, hvilka 

 äro besatta med talrika småtrådar. 



Växer i åar och bäckar, men helst i kärr, polar och andra stilla- 

 stående vatten, på lerbotten, till ända upp i Pite-Lappmark, men i 

 nordligaste Sverige anmärkt endast på några spridda ställen. — Blom- 

 mar i Juli, Aug. — Utbr. Europa (utom Italiens öar, Grekland, Tur- 

 kiet); Siberien, Kamtschatka, jN. Amerika. 



Pölvassen uppträder, liksom Kantvassen, vanligen med talrika stånd 

 i och vid grundare, stilla vatten, der båda bilda en egendomlig typ, 

 i sina fruktklot påminnande något om Pandanerna eller Platanerna (o: 

 Platanaria s. Butomon Dod. 1583). 



