402 



medelnerv; de nedersta äro spetsiga, de andra trubbiga med en kort 

 udd. Kalkborsten äro längre än den trekantiga nöten. 



Växer på våta ställen i skogar eller vid skogskanter, på gräsrika 

 stränder och kärrängar, eller i diken, upp till Ångermanland och Vester- 

 botten. — Blommar i Juni, Juli (och Aug.). — Utbr. Europa (undant. 

 Portugal och nästan hela Spanien, Italiens öar och Grekland); Canca- 

 sien, Siberien, N. Amerika. 



Skogssäven sällskapar gerna med Göklysan och Elggräset, och dess 

 rika axknippen bryta sig ganska bra mot den seduares veckade blad 

 och den förras röda blommor. Den är den vackraste bland Säf-arterna, 

 teraligen liknande någon större Cyperus (o: Cyperus gramiueus Bauh. 

 1650). — Växten kan nyttjas till taktäckning. 



2. Hafssäven 



(Scirpus maritinius L.) 

 är vanligen omkring alnshög och har hvasst-trekantigt, bladigt strå, 

 långa, platta, nära 1| linie breda, blad och bruna, stora, ^ — | tum 

 långa men icke talrika ax; svepet är bladlikt men mycket mindre än 

 bladen. Blomskärmarne äro spetsigt-urnupna med en udd i inskärningen 

 (o: treuddiga). Kalkborsten äro kortare än den trubbigt-trekantiga (nä- 

 stan halftrinda) nöten. 



Växer på hafsstränderna eller stundom på kärrmarker invid dem, 

 till Gestrikland. — Blommar i Juli, Aug.; mognar i Sept. — Utbr. 

 Europa, Norra Afrika, Canariöarue; Arabien, Caucasien, Siberien, N. 

 Amerika; Nya Zeeland. 



Hafssävens rotstock är söt och kan torkas och malas till mjöl, 

 som lemnar ett icke osmakligt bröd eller på annat sätt kan användas 

 såsom näringsämne under dyr tid. Strån och blad kunna nyttjas att 

 täcka tak med, eller kunna mattor flätas deraf, och äfven såsom bo- 

 skapsfoder är växten icke att förakta. 



3. Sjösäven 



(Scirpus lacustris L.) 

 har mörkgröna, alldeles trinda, släta, vanligen 2 — 3 alnars eller högre 

 strån, nederst omslutna med några hinnaktiga, svartbruna slidor, b vilka 

 vanligen ha ett eller annat kort (3 — 5 tums), tunnt, smalt och spet- 

 sadt blad; annars äro stråen bladlösa. Axen äro temligen talrika (10 



30), rostbruna, dels enstaka dels närmade två eller tre. Axställnin- 



gen har två skärmblad, af hvilka det nedre är mycket längre och upp- 

 rätt, så att hela axställniugen blir vänd åt en sida. Blomskärmarne 



