430 



Skandinavien, men växer också i Skottland, Schweiz, Tyrolen och 

 Steieiraark. 



ff) Arter med 2 (endast stundom 3) märken (Distigmaticfe). 



27. Hafsstarren 



(Carex maritima Mull.) 

 är (gulaktigt) blekgrön, vanligen omkring fotshög, med glänsande-gul- 

 aktiga, omkring | tum långa ax; ståndaraxen mest 2 (det ena litet), 

 uppräta eller lutande; fruktaxen trinda, hängande på långa och smala, 

 nederst brunaktigt-slidade skaft. Strået är hvasskantigt, yngre lutande. 

 Blad och skärmblad äro platta, nära 1^ linie breda. Nötgömraena äro 

 ruudadt-omvändt-äggrunda, plattade, otydligt nerviga, knappt linielånga 

 och lossna snart; deras skärmar hinnartade och glänsande gulaktiga (i 

 kanten), tvärt smalnande till en borstlik, småsågad udd, som är två 

 eller tre gånger längre än nötgömmet. 



Växer på steniga hafsstränder i Bohuslän. — Blommar i Juni. 



Hafsstarren är en af våra utraärktaste och vackraste Starrarter. 

 Ketzius upptager den först såsom svensk i Supplementet till sin Pro- 

 dromus (1805). — Utom Bohuslän tillhör arten äfven Norges och norra 

 Finlands kuster. 



^8. Saltstarren 



(Carex salina Whlnb. var. — Carex kattegatensis Fr.) 

 är endast mellan 5 — 10 tum hög men har nära tumslånga ax, vanligen 

 endast ett ståndarax ehuru merendels ett andra finnes men helt litet; 

 blomskärmarne äro rödbruna (o: C. hsematolepis Drej.). Fruktaxen äro 

 uppräta, trindt-lansettlika, skaftade, omkring lika långa som eller (i 

 Herb. Norm. mycket) längre än skaften. Nötgömmena gulaktiga, ora- 

 vändt-äggrunda med hel mynning, kortare än de syllikt uddspetsiga, 

 rödbruna skärmarne (udden saknas hos en del). 



Växer på Bohusläns hafsstränder. — Blommar i Juni, Juli. — 

 Tillhör endast de bohusländska och norska kusterna. 



29. Tattenstarren 



(Carex aquatilis Whlnb.) 

 är mörkgrön, slät och glatt, och bildar endast glesa tuvor emedan rot- 

 stocken alstrar skott, hvilka sedan de uppnått en viss längd bilda blad- 

 knippe och rötter. Strået är trubbkantigt, stadigt, mest omkring alns- 

 högt, men kan också bli dubbelt högre. Bladen äro långa och slaka, 

 de blomlösa knippenas aluslånga eller mera, helt smala och kölade; 



