445 



Så länge Räfstanen är ung, kuiuia väl kreaturen äta den, men 

 äldre röres den icke. Då den växer på ställen som betas och tram- 

 pas, uttränger den snart andra växter. — Artens namn häntyder tro- 

 ligen på det stora och rika blomaxet, sora man tyckt äga någon likhet 

 med en räfsvans. 



49. Piggstarren 



(Carcx muricata L.) 

 bar liksom borstig rotstock, smala, temligen lifligt gröna blad, mest 

 uppräta, omkring fotshÖga, trekantiga, vanligen omkring 5-axiga strån 

 och täta eller nedtill något clesa, grönaktiga, slutligen gröngula eller 

 -bruna, tumslånga samlingar af rundade ax (enkelt sammansatta ax). 

 Nötgömmena äro alldeles utspärrade, äggrunda, plattkuUriga, spetsade 

 till ett tuklufvet spröt, hvasskantade, nervlösa eller svagt nerviga nedtill, 

 glänsande-grönaktiga, mycket längre än de vanligen binnartadt brun- 

 aktiga, grönnerviga, uddspetsiga skärmarne. 



Växer på torra ängar, betesmarker och gräsiga backar, i gräsrikare 

 lundar, allmän i södra och medlersta Sverige; sedan sällsyntare till upp 

 i Ångermanland och Jemtland. — Blommar i Maj eller Juni. — I 

 skugga blir axsamlingen stundom längre och rikare, med det nedersta 

 axet skiljdt från de andra och skärmadt; blomskärmarne grönare. — 

 Nötgömmena uppsvälla icke sällan och bli nästan hornlikt krökta (miss- 

 bildning). 



Piggstarren har en temligen stor utbredning. Den tillhör nemli- 

 gen icke blott nästan hela Europa utan också Förenta Staterna, Cau- 

 casien, södra Siberien, och den är anmärkt i Algerien, pä Canariöarne, 

 Madeira och Island. Vid Messina på Sicilien samlade förf. den nästan 

 mogen mot slut. Maj. 



* Carex divulsa Good. liknar Pijrgstarren men har slakare, slutligen naejot lu- 

 tande strån och axsamlingar, de sednare dubbelt längre genom de 1/- — 1 tum åtskilda 

 nedersta axen, hvilka merendels äro sammansatta och långt-borstlikt-skärmade; nötgöm- 

 mena något större, mindre utspärrade, nervlösa, alltid grönaktiga, deras skärmar hvit- 

 aktiga. — Växer i lundar och lummiga skogar på Gotland, Öland och i Skåne (bok- 

 skogar); f. ö endast på några spridda punkter i södra och medlersta Sverige. 



**) Arter med krypande rotstock. 



50. Tvåradstarren 



(Carex disticha Huds.) 

 har nästan vågrät eller sned, mindre krypande rotstock, mörkgröna, 

 temligen breda, platta blad och 1 — 2 fot höga, bladiga, slutligen något 

 alaka, trekantiga strån med talrika, brunaktiga, tvåradigt ordnade, nä- 

 stan ovala, enkla eller nästan enkla ax, hvilka bilda en 1 — 2^ tum 



