450 



ligaste blaad alla europeiska Carices. Han upptäckte växten i aorri^ 

 Lappland (Vet. Ak. H. 1803). 



55. Klippstarren 



(Carex rupestris All.) 

 bildar, genona krypande och greniga skott, rika tuvor med något styfva 

 och vanligen vridna, nedtill nära liniebreda och platta, upptill smalare 

 och hopvikta blad, hvilka kunua bli lika långa som strået, men mer- 

 endels äro dubbelt kortare. Stråen äro 3 — 4 tura höga, hvasst tre- 

 kantiga, bladlösa. Axet är tätblommigt, nästan jemnsmalt, slutligen 

 bredare vid midten, nära ., tura långt, svartbrunt men slutligen blekare. 

 Märken 3. Nötgömmena äro trubbigt-trekantigt-omvändt-äggrunda med 

 mycket kort spets (nästan runda), något mindre än de rundade, hinn- 

 artade, liniestora och något omslutande skärmarne. 



Växer på torra klippor och stenbundna marker i fjellen, temligen 

 allmän särdeles i de högre. — Blommar i Juli. 



Klippstarren upptäcktes på Pieraonts alper. Utom på Alperna 

 växer den på Pyrenéerna och Karpaterna. F. ö. tillhör den Skandina- 

 vien, Skottland, Island och Spetsbergen. Såsom nordisk anmärktes den 

 först af Wahlenberg, i norra Lappland (Vet. Ak. H. 1803); han be- 

 skrifver den närmare i sin Flora Lapponica. Sednare (1813) faun 

 Hartman den ymnig på Areskutan. 



56. Trnbbstarren 



(Carex oLtusata Lilj.) 

 har starkt krypande rotstock med nästan enstaka, 3 — 5 tum höga, tre- 

 kantiga strån. Bladen äro gulaktigt gröna, platta, j — | linie breda. 

 Axet är brunt, yngre aflångt men blir slutligen äggrundt. Märken 3. 

 Nötgömmena äro 3 — 5, trindt och kort ovala med kantig buk, linie^ 

 långa, glänsande-mörkbruna, nerviga, längre än de hinnartade skärraarne; 

 nöten är stor och spränger snart det tjockskaliga gömmet. 



Växer på medlersta Olands öppna och sandiga marker. — Blom^ 

 mar i Maj, Juni. 



Liljeblad upptäckte Trubbstarren under sin resa på Oland 1789 

 (nära Köpings prestgård); han upptog den i sin Floras l:a upplaga 

 (1792), beskref och teckuade den i Vet. Ak. H. 1793. På svenska 

 kallade han den Fästiugstarr. Swartz skildrade och tecknade både 

 denna och nästa art i Svensk Botanik VIII (533). — Trubbstarren är 

 den egendomligaste bland de för Öland mera egendomliga växter, så- 

 dana som Kochia, Ulmus effusa, Phaca carapestris, Viola elatior, He- 

 lianthemura ölandicum, Ranunculus illyricus, Artemisia laciniata. Utom 



