453 



syn till arternas användbarhet eller omedelbara nytta i vår hushållning, 

 såsom t. ex. i allmänhet slägtena Hieracium, Rosa, Bubus. Ett sådant 

 slägte är också Carex. Vår Flora räknar nu åtminstone 96 Starrarter, 

 men bland denna stora mängd saknar, såsom vi sett, allra största de- 

 len egentlig användning. Många duga för sin litenhet eller torrhet icke 

 ens till hö eller bete. Endast de större arterna ingå, och detta mången- 

 städes ymnigt, jemte Ängsull (Eriophorura) o. d., i det ringa aktade 

 Starr- eller Madhöet. De Starrarter, som allmännast göra detta, äro 

 Vanliga Starren och Tuvstarren, Slankstarren, Flaskstarren, Hvasstarren, 

 Mellanstarren, Räfstarren. 



Från vår Floras rikedom på Starrar, kunna vi sluta till andra nor- 

 diska länders; i alla sådane (och i alptrakter) är Starrslägtet icke blott 

 det artrikaste bland Fanerogamerna, utan dess arter uppträda i allmänhet 

 i nästan otaliga individer. Huru slägtet i båda hänseenden aftager 

 mot södern, synes t. ex. på Sicilien, som äger endast omkring 20 Ca- 

 rices, och dessa i ett mycket ringare antal individer än hos oss (våra 

 vanliga Carices distigmaticae saknas der nästan alldeles). Tacksamme 

 för hvad vi med detta slägte erhållit, ha också våra botanister egnat 

 det er. sådan uppmärksamhet, att det i allmänhet kan anses vara bland 

 de bäst undersökta och utredda växtslägten. Wahlenberg grundade 

 hela den nyare Caricologien, och huru mycket kännedomen om dessa 

 växter vunnit isynnerhet genom honom och våra nyare botanister, se 

 vi lätt om vi jemföra svenska Florans nuvarande Starr-antal med samma 

 antal hos Linné. Såsom vi redan nämnt, räknar vår Flora nu åtmin- 

 stone 96 Carices, under det Wahlenbergs Flora Suecica (1833) upptager, 

 såsom arter eller varieteter, 78 och Linnés (1755) endast 27 sådana. 



n, låobrec^ia W. 



Axen 2 — flerblommiga, ordnade till ett sammansatt ax. Alla 

 blommorna utan egentlig kalk. Märken 3. — Mångåriga, tuviga väx- 

 ter med nästan trådlika blad, raka och uppräta strån, bruna ax. 



I. Starr-KobresiaD 



(Kobresia caricina W.) 



är temligen stadig och styf, med trekantiga strån, hvilka under blom- 

 ningen äro endast 3 — 5 tura höga men sedan utväxa (ända till 10 

 tum) och bli längre än bladen. Axet är äggrundt-aflångt eller smalare, 

 omkring I — | tum långt, något likt Ripstarrens. Småaxen äro omkring 

 5 (3 — 6), uppräta, omkring 2 linier långa, och ha ståndarblommorna 

 upptill (blommorna äro snarare enKönade och enblommiga ax). Nöten 

 är nästan oval, sprötad, stödd med ett längre agnskal. Det ofversta 



