462 



Detta gräs ätes gerna af boskapen och är äfven på sämre mark 

 temligep gifvaiide. Det håller till godo med de torraste ställen och 

 de flesta jordmoner. Sås bäst om hösten. 



* Br achypod iuni gracile PB. iir mera mörkgrön och hårig, med vanligen 

 högre (2 — 3 fots) bträn, läu.irre blad och ax — bådadera slaka — och längre, smalare 

 och spetsigare, glesare småax; kronborsten lika lång som eller längre än skalet; rot- 

 stocken kort. — Växer i mullrika landar och skäggiga busksnår, i bok- och ekskogar, 

 i bödra och medlersta östra Sverige (saknas vid vestra kusten). — Blommari Juli,Aug. 



5. tiOliiim L. 



Småaxen platta och vända med kanten mot leden, 2- eller fler- 

 blommiga. Skärmskal 1 (endast hos topp-småaxet 2). Yttre kron- 

 skalet 5-nervigt, med eller utan borst. Frukten omsluten med kron- 

 skalen, glatt. — Axet tvåsidigt-plattadt, långt och glest, icke sällan 

 något vridet. 



1. Därrepen 



(Lolium teinulentuni L.) 

 har ettårig rot, upprätt, omkring 15 tum (stundom mer äu alns) högt 

 och stadigt strå, temligen blekgröna, venstervridna blad, stora och nå- 

 got utsvällda, 5 — 6( — 8)-bloramiga, vanligen längborstiga småax, hvilkag 

 axel är skör så att blommorna lätt lossna. Skärmskalet är lika långt 

 som eller längre än dess småax; det yttre kronskalet nedtill läderartadt, 

 dess borst icke sällan 3 — 4 linier lång. 



Växer på åkrar (bland vårsäd) och andra odlade marker, vid vä- 

 gar, i södra och medlersta Sverige. — Blommar i Juni eller Juli; 

 mognar i Aug. — Strået grenar sig stundom vid roten. — Omvexlar 

 med helt kort kronborst (o: L. arvense With.). — Utbr. hela Europa 

 utora det nordligaste; Algerien, Caucasien. 



Om Dårrepens frön i större mängd komma bland säden, tros de 

 förorsaka yrsel och äckel, oredig syn och hörsel, darrning och mattig- 

 het i kroppen (liksom ett slags rus, hvadan artnamnet) eller till och 

 med s. k. dragsjuka (en slags magkrarap) hos den som förtärt dem. 

 Dessa verkningar skola yttra sig antingen säden användes till bröd 

 eller såsom malt till öl och dricka; sådan dryck berättas t. o. m. or- 

 saka blindhet under några timmar. Men troligare är att de små, un- 

 der benämningen Mjölökor kända svampar, hvilka angripa sädeskornen, 

 äro den närmaste orsaken till dessa skadliga egenskaper hos en del säd. 

 — Gräset kallas också Skäde (Gotl.) och Vildpesa (Vesterg.). 



