504 



1. Tofsäxiogeo 



(Koeleria glauca DC). 



Ett mångårigt, grågrönt, mycket tuvigt gräs med nästan borst- 

 smala, rännlade (torra inrullade), tätt och kort sraäludna blad samt 

 vanligen 5 — 10 tum höga, upptill mycket kort sraåUulna strån, hvilka 

 nedtill, jemte de rika, uppräta bladskotten, omslutas med vissnade och 

 trådigt-upplösta slidor. Vippan är glänsande-hvitaktig (grönhvit eller 

 något brunaktig), smal, tät eller nedtill glesare, under blomningen 

 temligen öppen, men sednare hopdragen och axlik, åtminstone upptill. 

 Småaxen gyttrade, nära 1| linie långa. Yttre kronskalet är trubbigt 

 men har vanligen en kort borstudd. 



Växer på sandiga marker i Skåne, södra Halland (Laholm) och 

 på Öland. — Blommar i Juni, Juli; mognar i Juli eller Aug. 



Detta gräs upptäcktes, såsom svenskt, af Friks i Skåne (NoYft. 

 1814) och Halland (Fl. Hall.) och af Ahlövist på Öland (K. inter- 

 media Fl. Eunst. 1815). F. ö. växer det i Danmark, Tyskland, Schweiz, 

 Österrike, södra och medlersta Ryssland, i Caucasien och södra Siberien. 



* Koeleria cristata P. är vanligen större än föregående art, mera rent grön, 

 och har platta, längt håriga blad (särdeles de nedre) och upptill glatta strån; yttre kron- 

 skalet spetsadt, stundom med udd. — Växer i Roslagen enligt Hartmax (vid Opp- 

 manna i Skåne synes den enligt Aeescuoug vara utgången), — Blommar i Juni, Juli. 



4. STIPACE^. 

 Småaxen i vippa, 1-blommiga utan ämne till någon andra blomma 

 (trinda eller kullriga); skärmskalen åtm. lika långa som kronskalen. 

 Stift inga eller korta; märkena fjäderlika, utstickande från det under 

 blomningen öppna småaxets sidor. 



34. Stipa L. 



Blomman på en skäggig knöl. Skärmskalen uddspetsade. Det 

 yttre kronskalet läder- (slutligen brosk-)artadt, mycket svagt 5-nervigt, 

 med lång, till skalet ledad borst i spetsen; borsten nedtill knäad och 

 under knäet vriden. 



1. Fjädergräset 



(Stipa pennata L.). 

 Ett grågrönt, mångårigt gräs med smala och vanligen borstlikt 

 hoprullade blad (särdeles rotbladen) samt smal, nederst oraslidad, upp- 

 rat vippa. Blomborsten äro 5 — 8 tum långa och öfver knäet, der de 

 äro smalare och lindrigt krökta, besatta med åt två sidor riktade, 

 mjuka och glänsande hår, så att hela vippan liknar en slags plym eller 



