506 



släta, 3 — 5-nervig-a skärraskal och glänsande, slutligen härd, äggrund 

 blomma. 



Växer i skyddade lundar och lummiga skogar, helst på lös mylla. 

 — Blommar i Juni eller Juli; mognar tidigt och hastigt. — Utbr. 

 nästan alla europeiska länder; Caucasien, Siberien, Canada, Island. 



Detta gräs är ett bland våra större och vackrare. I torrt till- 

 stånd har det en behaglig, myskaktig lukt (o: Ölänn. Myskgräs), 

 nästan som Melilotus; hos det växande gräset är lukten helt svag. — 

 Kreaturen äta det gerna. Foglar tycka om fröen. Strået är använd- 

 bart till fina bordsmattor, små korgar o. d. Några bruka lägga grä- 

 sets blad bland röktobak för att ge den en behaglig lukt. — I Nerike 

 skall gräset kallas Häslebrodd (Hasselbrodd?). 



5. ARUNDINE^. 

 Småaxen i vippa, omkring 5-blommiga (plattade); skärraskal kor- 

 tare än blommorna. Stift teraligen länga; märken pensellika, utstickande 

 nära den under blomningen öppna blommans midt. 



2G, P8is'agniites Trin. 



Småaxens nedersta ■ blomma endast med ståndare (eller alldeles 

 tom) och hårlös; de andra blommorna tvåkönade och omslutna med 

 långa hår. Skärmskalen mycket olikstora. Kronskalen hela och borst- 

 lösa. Frukten bar. 



1. Vassen, Rörvassen 



(Phraginites coniinunis i'i. — Arundo Phraginites L.). 



Ett merendels ganska resligt, 3 — 5 alnar högt, bredbladigt och stor- 

 vippigt, blågrönt gräs. Rotstocken är stark, knöligt-ledad, kryper mycket 

 (icke sällan flera famnar) och utvecklar starka bladskott. Stråen äro 

 uppräta, tjockare än en gåspenna, starkt-ledade (rör). Bladen långa 

 och i — 1 tura breda, nästan lansettlika och mycket långt spetsade, 

 gråaktiga (blågröua) särdeles på undre sidan; kanterna hvassa och 

 sträfva; snärpet ombildadt till en härkant. Vippan är rik och mång- 

 grenig, mörkröd, slutligen mörkt brunviolett och genom blomhåren nå- 

 got silfverglänsande; dess grenar sträfva, utstående, mycket greniga; 

 axelns nedersta leder skägghåriga. Småaxen äro vanligen 4 — 5-blom- 

 miga och nära i tum långa, med kölade, spetsiga skärmskal. Blom- 

 båren bli slutligen långa och silkesartade. Kronskalen äro hinnaktiga, 

 det yttre mycket långt spetsadt, 3-nervigt, det inre tvärtrubbigt. 



Växer mest vid (sötvattens-) stränder och i träsk men också på 

 våta strandängar och -åkrar, allm. Störst och vackrast blir den vid 



