508 



sällan vid det inre kronskalets bas en liten hårtoppij^ träd, ett ämne 

 till en andra blomma (o: Deyeuxia PB.). — Mångåriga gräs. 



a. Psamraa PB. (Aramophila Höst). Uet nedre skärmskalet 

 något mindre än det andra. Blomman läderaktig, obetydligt 

 kortare än skärmskalen; borsten kort, nedom skalets två- 

 tandade spets. — Småaxen större än hos de egentliga Cala- 

 magrostides. 



1. Sandröret 



(Calainagrostis arenaria lUh. — Arundo arcnaria L.) 



är ett blekt-blågrått (grågrönt), slutligen gul- eller hvitaktigt, styft gräs 

 med lång och mycket greiiig rotstock, 1 — 2 alnar höga, uppräta, släta 

 strån, hoprullade, hårdspetsade, släta blad och tät, axlik, hvitaktigt-grå- 

 grön, slutligen hvitgul, temligen glänsande, 3 — 5 tum lång vippa. Skärm- 

 skalen äro nära 4 linier långa, större och mera jemiibreda än hos de 

 andra arterna. Blomhåren mer än dubbelt kortare än blomman; bor- 

 sten icke nående utom skalets spets, endast uddlik. Bladsnärp långt 

 och spetsigt. 



Växer på sandiga hafsstränder och flygsands-kullar i Skåne och 

 Halland, på Koster i Bohuslän, på Oland och Gotland sälls. (på flyg- 

 sand); vid Calmar. — Blommar i Juli, Aug.; mognar i Aug. — Utbr. 

 sydligare Skandinavien och norra Tyskland, Holland, Belgien, Frankrike, 

 Brittanien, Portugal, Spanien, Italien, Grekland, södra och raedlersta 

 Ryssland, södra Finland; Island. 



Sandröret är, såsom namn och växställe antyda, en sandväxt. Det 

 kan växa bra i renaste flygsand emedan dess långa och ledade rot- 

 stock vanligen ligger mycket djupt (flera famnar). Kanske mer än nå- 

 gon annan växt har det derföre den nyttiga egenskapen att hämma och 

 binda flygsand. Så har man i Skåne o. a. genom Sandrörets plantering 

 förvandlat hela flygsandsfält så att de nu bära både träd och gräs. I 

 Skåne lära de flygsandskullar och slätter vid kusten, som hysa detta 

 gräs, kallas Marar och gräset Margräs (Whlnb.), kanske också Sand- 

 hafra (L.). Annars är axvippan, vid hastigt påseende, icke olik ett 

 rågax. En annan benämning är Sandhelm, Helra (halm), hvadan 

 Fåröns nordöstra uddes namn Helmudd; deraf kanske ock Halmstad 

 (Whlnb.). Helm lärer egentligen vara det holländska namnet på detta 

 gräs, hvilket ger åt sanddynerna vid Hollands kuster en stadga, utom 

 hvilken de möjligen skulle kunna göra landet till en sandöken. På 

 dessa dyner eller bankar skola gräsets rötter sträcka sig till 20 alnars 



