510 



terna ofta inrullade; snärpet långt och spetsigt. Vippan är upprat och 

 snart något sluten, med stadiga grenar, på hvilkas talrika smågrenar 

 småaxen äro most ensidigt gyttrade utåt. Skärmskalen äro nära 3 linier 

 långa, lansettlika och långt sylspetsade, slutligen närmade till hvarandra. 

 Håren äro längre än blomman och dess borst; den sistnämnda utgår 

 vid skalets midt, är rak och når endast till skalets spets, som är tu- 

 klufven. 



Växer på leriga eller sandiga backar eller vid stränder, både på 

 öppen och något skogig mark. På mycket skuggiga ställen blir gräset 

 slakare och mera blågrönt, med glesare (grön) vippa. — Bioramar i 

 Juli, Aug. ■ — Blir stundom (Lappland, Karesuando, vid stränder) nä- 

 stan slät, med smal, nära trind vippa. 



Denna art tillhör alla europeiska länder utom Portugal och Spa- 

 nien, och den bebor äfven Caucasien, Siberien och Island. 



* Calamagrostis elata Bl. liknar det vanliga Backröret men har slätt strå 

 och rikare, långt och slakt grenig vippa; blomman är mycket kortare än håren. — 

 Växer på stränder och våta ställen i Ångermanland och Vesterbotten. — Blommar i 

 .Tuli, Aug. 



* Calamagrostis Langsdorffii Trin. växer i Vermland (Larsson). Liknar 

 nästa art, men har stadigare och mindi^e utbredd vip])a. 



* Calamagrostis ph ragmi toides Htn är en större art med 3 — .') linier breda 

 blad och rik, brunviolett eller rödaktigt anlupen, utbredd och något lutande vippa. 



. Skärmskalen äro nära 2 linier länga; håren lika långa som blomman. Borsten är rak 

 och utgår än vid det i spetsen tuklufna skalets midt, än högre upp, stundom i spets- 

 inskärningen. — Växer i Lappland och norra Sverige; dessutom anmärkt i Upland, 

 Vermland (Finnskoga), Dalsland och Bohuslän; i Småland vid Husqvarna-ån. — Blom- 

 mar i Juli, Aug. 



3. Ångsröret 



(Calamagrostis lanteolata liili. — Aiiiiido Calamagrostis L.) 

 är ett temligen spensligt och slakt, 1 — 2 alnar högt gräs med mjuka, 

 nästan jemnsmala, långt spetsade, vanligen endast omkring IJ linie 

 breda blad och temligen stor, utbredt-lutande, ganska mjuk, vanligen 

 glänsande-brun- eller violettgrå vippa. Rotstocken kryper och utvecklar 

 bladskott. Stråen luta icke sällan något och grena sig ofta nedtill (i 

 de nedre bladvecken: Grenrör). Vippans grenar äro talrika och mycket 

 smala. Skärmskalen nära 2 linier långa, smalt-lansettlika och spetsade, 

 alltid öppna, knappt längre än blomhåren, hvilka äro längre än det i 

 spetsen urnupna yttre kronskalet. Kronborsten utgår i skalets spets, 

 är rak och mycket liten, så att den knappt eller obetydligt når utom 

 inskärningen. 



Växer pä fuktiga ängar, helst bland buskar, på våt skogsmark 

 eller vid sötvattensstränder, allmän. — Blommar i Juli, Aug. — På 



