522 



kantad mynning; snärpet teraligen utdraget och v.mligen sargadt. Vip- 

 pan är omkring 1 eller 2 tum lång, tämligen tät, stundom större och 

 delvis gles, merendels smalare nedtill. Småaxen äro lansettlikt-syllika, 

 3 — 4 linier långa. Skärmskalen hinnartade, grönt-brednerviga, kölade, 

 Xiddspetsade, glatta eller småhåriga, det nedre dubbelt kortare än det 

 andra, som är nästan dubbelt längre än sidoblommorna, hvilka åter äro 

 dubbelt längre än midtblomman. Den sednares skal äro hinnaktiga, 

 kullriga, trubbiga; det yttre äggrundt-båtlikt, grönaktigt, dubbelt bre- 

 dare än och omslutande det inre hvita och mycket tunna. Sidoblom- 

 skalen äro aflånga, trubbiga, bruna och långt tilltryckt-håriga; det enas 

 boi^st längre, starkare (knäkrökt) och utgående vid skalets bas, det an- 

 dras kortare och utgående nära spetsen. 



Växer på torra ängar och betesmarker, på skogs- och bergsbackar, 

 i mullrikare skogar och lundar, allm. — - Blommar i Maj, Juni; mog- 

 nar vid midsommartiden. — Oravexlar med bredare och smalare blad, 

 tätare och glesare vippa m. m. — Utbr. hela Europa; Algerien, Cau- 

 casien, Siberien, Grönland, Island, Canariöarne. På Sicilien blommar 

 den redan i Mars. 



Också Vårbrodden är ett luktgräs. Den luktar nästan som Me- 

 lilot eller Tonkaböna. Behagligast är lukten då gräset står i blomma 

 och den bibehåller sig bäst om det skördas vid den tiden. Eotens 

 lukt är så stark att den blir nästan obehaglig. — Vårbrodden, stun- 

 dom kallad Hasselbrodd, är det tidigaste bland våra vanligare gräs, 

 ett vårgräs, som med sina ax antyder den utvecklade våren. Den lem- 

 nar således ett ganska tidigt bete. Den har sÖtaktig smak och krea- 

 turen äta (len gerna ung och tycka också om lukten på det torra grä- 

 set, sä att de hellre äta det hö, hvari Vårbrodd ingår, än annat. Det 

 är egentligen detta gräs, som ger isynnerhet nyss slaget hö dess be- 

 hagliga lukt. — Pulveriserade roten (rotstocken) har ibland använts 

 till att blanda l)land snus. 



34. Phalaris L. 



(Digraphis Trin.). 

 Småax borstlösa, 1-blommiga eller egentligen 3-bloraraiga, men 

 blott den medlersta blomman utvecklad, 2-skalig och 3-ståndrad; sido- 

 blommorna bilda endast två små och tunna, pensellikt-båriga fjäll. 

 Skärmskalen lika stora. Märkena trådlika. 



1. FleneD, Rörflenen 



(Phalaris arunriinareA Ii.). 

 Ett mångårigt, blågrönt och styft, vanligen 2 — 3 alnar högt, nå- 

 got rörlikt gräs med omkring 10 tum långa, temligen breda, nästan 



