<5 



R. discolor Wbe. et N. ab. Es. I. c. pag. 46 tab 

 XX; Rchb. I. c. pag. 603; Gren. et Godr. 1. c. pag^ 

 546; Hartm. I. c. pag. i 58; Fr. I. c. pag. 165; R. vul- 

 garis * discolor Arrb. 1. c. pag. 32; R. fruticosus Sm. Fl. 

 Brit. 2 pag. 542; Babingt. Brit. Bot. pag. 94. 



I östra Siiåne bar jag blott funnit denna art vid 

 Eljaröd. 



Frän föregående art, bviiken den nyss beskrifna står 

 närmast, skiljes den genast genom sin habitus. De stora 

 sammantryckta gula taggarne och de pä öfre sidan mörkt 

 gröna blad förläna den ett helt egendomligt utseende. De 

 gemensamma bladskaften på de sterila stammarne äro hos 

 denna art af ungefärligen samma längd, som sjelfva bla- 

 den, dä de deremot hos föregående äro mycket kortare, 

 äfvensom småbladen hos R. discolor äro vida längre skaf- 

 tade. Bladskaften äro mycket tätt beväpnade med starkt 

 krökta arter. 



B. Radula Wbe. caule foliifero angulato line- 

 olato, aculeis rectis, pilis acicnlisque saepe glanduliferis 

 munito, foliolis superne glaberrimis laevibus, inflmis duobus 

 foliolis foliorum rami floriferi petiolatis, extimo breviter 

 petiolato, ovato, basi plerumque attenuato, axi paniculaj 

 canescenti-pilosa, glandulis aculeisque gracillimis rectis 

 armata. 



R. Radula Whe. et N. ab. Es. 1. c. pag. 100, tab. 

 XXXIX; Reichb. 1. c. pag. 606; llarlm. 1. c. pag. 158; 

 Fr. I. c. pag. 166; R. vulgaris * Radula I. c. Arrb. p. 34. 



Vid Stenshufvud förekommer denna art ej sparsamt. 

 Jag har redan förut yttrat, att de arter, som höra till 



