43 



Dock anser jag den stå närmast R. fruticosus och till följe 

 (leraf böra hänföras till denna afdelning. Frän R. fruti- 

 cosus skiljes den lätteligen genom färad stam. mera skaf- 

 tade småblad, längre iildragon inflorescens samt vanligen ut- 

 spärrade blomskaft, hvilka hos R. fruticosus äro uppåt rig- 

 lade, samt till frukten tryckta sepala. Att den bör hänföras til! 

 denna afdolning blir tydligt, dä man betänker, alt blomfoder- 

 bladen äro gröna, blott i kanten hvitludna, samt bladen pä 

 båda sidor gröna. R. tliyrsoideus har visserligen äfven 

 bladen stundom på båda sidor gröna, men detta blott un- 

 dantagsvis och till följe af lokalons inflytande. 



Sect. II Rubi caule arcuato, saepe piloso et glan- 

 duloso, foliis caulis foliiferi 5-nato-pedatis, floriferi ter- 

 natis, foliolis omnibus potiolatis, subtus niveo-tomentosis, 

 panicula composita thyrsoidea, pedunculis dense et paten- 

 ter pilosis, sepalis albo-tomentosis fructibus maturis re- 

 flexis, petalis obovatis basi attonuatis, longe unguiculatis. 



Denna grupp karakteriseras isynnerhet af sina hvitludna 

 sepala, samt temligen långt skaftade småblad, hvilkas undre 

 sida alltid har en viss benägenhet att blifva hvitluden. Stam- 

 men är vanligen försedd med borst, glandier eller hår, om 

 man undantager R. thyrsoideiis, som förmedlar öfvergången 

 till föregående afdelning, men likväl naturenligast synes 

 böra hänföras till denna grupp. 



IV. R. ihyrsoideus Wim. caule foliifcro arcuato an- 

 gulato sulcato, aculeis fuscis teretil)us falcatis instructo, 

 subglabro, foliolis superne glabris, nitidis et planis, inOmis 

 duobus foliolis foliorum rami floriferi subsessilibus, extimo 

 brevius petiolato, late cordato, axi paniculse cano-villosa, 



