28 



Humle (Hmmdus Lupnlus). Stenglen slyngende. Bladene mod- 

 satte, haandlappede. Blomsterne ixoho. Stovblomsterne i grenet 

 klase, med o-delt blomsterdække. Frugtblomsterne i kongle- 

 lignende rakler med kræmmerhusformede skJEel, 2 ar. Frugten 

 en nød. Kun frugtplanten dyrkes. (Vild indtil n. f. Mjesen og 

 til Snaasen'. 



24. Yandstjerner (CalUtrichmeæ). 



YaiKlstjerne (CalUtriche). Smaa, egte vandplanter med modsatte, 

 ofte i spidsen rosetstillede blade. Blomsterne sedvanlig enbo> 

 i bladhjornerne enten nøgne eller omgivne af 2 hindeagtige 

 dækblade. 2 grifler og en mer eller mindre 4-vinget frugt. 



1. Yaar-vaiidstjeriie (C. verna). De overste blade danner en paa 

 vandfladen svommende roset og er spadeformede, de nedre 

 blade linjeformede, ofte bortvisnede, naar våndet er udtorret. 



Griflerne ikke længere end den modne frugt, affaldende. De 

 modne frugter brunsorte. (I vand og paa fugtig jord). 



2. C. 2^olymorpha» Blade som hos foregaaende, hvor planten 

 vokser i stille vand. I flydende vand har den kun linjeformede 

 blade og er gold. Griflerne flere gange længere end den modne 

 frugt, i spidsen næsten vandret udstaaende. De modne frugter 

 straagule. (I vand). 



25. Meldefamilien (Salsolaceæ). 



Ofte saftige urter eller overtrukne med et hvi dt mel. 

 Blomsterne er ubetydelige, grønne. Sedvanlig 5-delt 

 (eller 2-bladet), vedblivende blomsterdække. 5 støvdra- 

 gere og en nødagtig frugt. Bekjendte dyrkede planter 

 henhørende til denne fam. er spinat og bede (rødbeden 

 og runkelroen). Over 20 indenlandske arter, som især 

 forekommer paa havstrande og beboede steder. 



Melde {Chenopodmm). Flade blade og smaa, grønne, sammenhobede 

 blomster med 5 -bladet blomsterdække, der fuldstændig om- 

 slutter en lindseformet, morkfarvet frugt. 



1. Meldestok (C. alhuni). Hele planten sedvanlig hvidmelet. Bla- 

 dene rudeformet-egformede, gjerne fjernt bugtet tandede. 

 De ovre laneetformede og helrandede (ugræs). 



